LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
Švietimo ir mokslo komitetas
PAPILDOMO KOMITETO IŠVADA
DĖL 2019 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo
įstatymo projektO Nr. XIIIP-2715
2018-11-07 Nr. 106-P-55
Vilnius
Kiti posėdžio dalyviai: švietimo ir mokslo ministrė Jurgita Petrauskienė, švietimo ir mokslo viceministras Gražvydas Kazakevičius, Švietimo ir mokslo ministerijos kancleris Tomas Daukantas, Mokslo ir studijų ekonomikos skyriaus vedėja Vaida Balkuvienė, Švietimo ekonomikos skyriaus vedėja Kristina Markelienė, Investicijų skyriaus vedėja Laima Kvaraciejienė, Ministro Pirmininko patarėja Unė Kaunaitė, Lietuvos Respublikos Prezidentės patarėja Saulė Mačiukaitė-Žvinienė, Lietuvos mokslų akademijos viceprezidentas Zenonas Dabkevičius, Lietuvos mokslų akademijos bibliotekos direktorius Sigitas Narbutas, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius Juozas Augutis, Vilniaus universiteto prorektorius Rimantas Jankauskas, Lietuvos kolegijų direktorių konferencijos (LKDK) prezidentas Nerijus Varnas, LKDK gen. Sekretorius Paulius Baltokas, Finansų ministerijos Švietimo, kultūros ir socialinių sektorių skyriaus vyriausioji specialistė Dalė Bucevičienė, Lietuvos mokslo tarybos pirmininkas Valdemaras Razumas, Lietuvos savivaldybių asociacijos patarėjas Jonas Mickus.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2018-10-17 |
|
|
|
Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, atkreipiame dėmesį, kad Seimo 2018 m. spalio 18 d. posėdžių darbotvarkėje numatytas Vyriausybės įstatymo Nr. I-464 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto, reg. Nr. XIIIP-2471(2), priėmimas, kuriuo siūloma pakeisti Ūkio ministerijos ir Švietimo ir mokslo ministerijos pavadinimus į Ekonomikos ir inovacijų ministeriją ir į Švietimo, mokslo ir sporto ministeriją. Priėmus nurodytą įstatymo projektą, atitinkamai tikslintinas projekto tekstas. |
Pritarti |
|
3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||||||||||||||
str. |
str. d. |
p. |
|||||||||||||||||
1. |
Punsko valsčiaus viršaitis V. Liškauskas 2018-10-22 |
|
|
|
Žinome, kad vyksta darbai dėl Lietuvos valstybės biudžeto, todėl nuolankiai prašome finansiškai paremti Punsko savivaldybės lietuviškų mokyklų išlaikymą. Punsko valsčiaus savivaldybėje šiuo metu veikia Punsko Dariaus ir Girėno pagrindinė mokykla, kurioje mokosi 267 vaikai (203 lietuviškose klasėse ir 64 mokiniai lenkiškose klasėse). Vidugirių lietuviškoje pagrindinėje mokykloje mokosi 40 mokinių. Punske taip pat veikia vaikų darželis, kurį lanko 102 vaikai (89 lietuviai ir 13 lenkų). 2018 metais mokinio krepšelis buvo 4.095.669 zlotai, o išlaidos 6.277.400 zlotų. Pagal mūsų žinias išlaidos augs, nes mokinių skaičius mokyklose mažėja, o nuo 2018 metų rugsėjo 1 dienos uždarytos Lenkijoje gimnazijos ir „sugrįžo" aštuonių klasių sistema. Vidugirių pagrindinėje mokykloje įkūrėme septintą ir aštuntą klases. Nuo šių metų rugsėjo 1 dienos Punske veikia Punsko savivaldybės muzikos mokykla, kurioje mokslus pradėjo 16 pirmokų. Gerbiamas Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininke, nuolankiai prašome paremti Punsko savivaldybės švietimą apie 100 tūkst. Eurų kiekvienais metais, kad nereikėtų uždaryti artimiausioje ateityje lietuviškų mokyklų. |
Pritarti |
|
||||||||||||
2. |
Lietuvos esperantininkų sąjungos valdybos pirmininkas P. Jegorovas 2018-10-01 |
|
|
|
2019 m. liepos 6 - 14 dienomis Panevėžyje vyks tradicinės 55-osios Baltijos esperantininkų dienos. Šis ilgametis ir gilias tradicijas turintis tarptautinis renginys vyksta kasmet nuo 1959 metų paeiliui Latvijoje, Estijoje ir Lietuvoje. 2019 metais Baltijos esperantininkų dienos vyks jau 55-ąjį kartą. Dienose dalyvaus per 300 dalyvių iš 30 Europos ir kitų pasaulio šalių. Renginys yra skiriamas Lietuvos esperantininkų sąjungos įkūrimo 100-mečiui. Renginį organizuoja Lietuvos esperantininkų sąjunga kartu su Panevėžio esperantininkų klubu „Revo“. Jame dalyvaus Pasaulinės esperantininkų sąjungos, įvairių Europos esperantininkų organizacijų vadovai ir atstovai. Svečių teisėmis dienose dalyvaus žymūs Lietuvos visuomenės, kultūros, švietimo atstovai, vyriausybinių struktūrų atstovai, žurnalistai. Renginio tikslas - plėsti kultūrinį bendradarbiavimą tarp Baltijos regiono šalių, Lietuvos, Latvijos, Estijos tolesnė integracija į bendrą Europos kultūrinę erdvę, skatinti betarpiškus kontaktus tarp šio regiono gyventojų. Renginys taip pat pasitarnaus Lietuvos, Panevėžio bei apylinkių palankaus įvaizdžio formavimui bei jų kaip lankytinų turizmo objektų populiarinimui. Lietuva yra glaudžiai susijusi su tarptautinės esperanto kalbos kūrėjo L.L.Zamenhofo gyvenimu ir veikla. Renginio sąmata yra 177800 eurų. Dėl anksčiau paminėtų aplinkybių ir dėl to, jog vyksiantis renginys turi didelę visuomeninę reikšmę Lietuvos esperantininkų sąjunga prašo paremti finansiškai šį renginį 2019 m. šalies biudžete ( arba Švietimo ir mokslo ministerijos ar Kultūros ministerijos biudžetuose ) numatant ir tam skiriant 70000 ( septyniasdešimt tūkstančių ) eurų. |
|
Siūlyti svarstyti Kultūros komitetui |
||||||||||||
3. |
Panevėžio m. ikimokyklinių ugdymo mokyklų vadovų asociacija 2018-10-26 497 parašai iš 29 Panevėžio ikimokyklinio ugdymo mokyklų. |
|
|
|
Pagal 2011 m. kovo 17 d. pakeisto LR švietimo įstatymo 2 str. 10 punktą lopšelio-darželio sąvoka pakeista į mokyklos sąvoką. Pagal 2018 m. birželio 29 d. LR valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. XIII-198 2, 3, 4, 7, 8, 14, 17 straipsnių ir 5 priedo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-1395 ikimokyklinio, priešmokyklinio ugdymo auklėtojo sąvokos neliko, atsirado sąvoka – mokytojas, dirbantis pagal ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas. Lopšeliuose-darželiuose mokytojų (auklėtojų) etatinis darbo apmokėjimas įvestas seniai. 2018 m. rugsėjo 1 d. įvedus etatinį darbo apmokėjimą bendrojo ugdymo mokyklų, taip pat profesinių mokyklų ir neformaliojo švietimo mokytojams, atlyginimų augimas nepalietė mokytojų, dirbančių lopšeliuose-darželiuose. Pateikiame atlyginimų vidurkių palyginimo Panevėžio m. savivaldybėje lentelę:
Nuosekliai išanalizavus visą pateiktą informaciją, galima daryti prielaidą, kad lopšelio-darželio mokytojai (auklėtojai) galimai diskriminuojami kitų mokytojų atžvilgiu. Kreipiamės su prašymu Valstybės biudžete numatyti lėšų mokytojų, dirbančių pagal ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas, atlyginimų suvienodinimui su bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų atlyginimais. |
Nesvarstyti |
Pasiūlymas: Siūlyti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų atlyginimo problemą spręsti sistemiškai, prašyti Švietimo ir mokslo ministeriją parengti atitinkamus siūlymus. Atsižvelgti į Seimo narių teikiamą siūlymą šiam Įstatymo projektui. |
||||||||||||
4. |
Lietuvos kolegijų direktorių konferencijos prezidentas N. Varnas 2018-11-05 |
|
|
|
Kolegijų studentų norminės pirmos pakopos studijų kainos dydis sudaro tik apie 60 proc. universitetų studentų norminės tos pačios pirmos pakopos studijų kainos dydžio. Lietuvos kolegijų direktorių konferencija (toliau- LKDK), pabrėžia, jog tokia nelygiavertė ir nepagrįsta situacija tęsiasi jau daugiau nei dešimtmetį. Siekiant užtikrinti ne prastesnį tos pačios pakopos studentų parengimą kolegijose, taip pat sėkmingai tobulinti kolegijų veiklą, yra būtina nuosekliai priartinti ir suvienodinti kolegijų ir universitetų pirmos pakopos studentų norminę studijų kainą. Lietuvos aukštųjų mokyklų asociacijos duomenimis 2018 m. kolegijose buvo sudaryta apie 5 000 valstybės finansuojamų sutarčių. Siekiant užtikrinti, kad pirmos pakopos studijų kolegijų studentų norminė studijų kaina 2019 m. bent priartėtų prie pirmos pakopos universitetų studentų studijų kainos ir sudarytų apie 8-90 proc. universitetų studentų norminės studijų kainos dydžio, kolegijų studentų norminę studijų kainą vidutiniškai reikėtų didinti 400 Eur vienam krepšeliui. Atsižvelgiant į pastarųjų metų patirtį, stojančiųjų skaičius kolegijų sektoriuje beveik nekinta, todėl, jei nuo 2019 m. 5 000 stojančiųjų studentų būtų didinama norminė studijų kaina vidutiniškai po 400 Eur, papildomas lėšų poreikis sudarytų apie 2 000 000 Eur per metus. Kolegijų studijų norminės studijų kainos didinimas yra būtinas žingsnis siekiant sėkmingai tobulinti kolegijų veiklą aukštojo mokslo pertvarkos kontekste. |
Iš dalies pritarti |
Argumentai: Atsižvelgti į tai, kad numatyta nuo 2019 m. sausio 1 d. indeksuoti visų kursų studijų kainas, tam naudojant dėstytojų darbo užmokesčiui padidinti papildomai skiriamas lėšas. Šiam tikslui 2018 m. kolegijoms skirta daugiau nei 3 mln. Eur, 2019 m. numatyta antra tiek. Studijų kainos procentas (indeksas) sudarys apie 20 proc. ir priklausys nuo to, kokia dalis šių lėšų bus skiriama MTEP veiklai skatinti pagal rezultatus. Pažymėtina, kad koleginių studijų kainos nuo atitinkamų universitetinių studijų kainų skiriasi nuo 18 proc. socialiniuose moksluose iki 60 proc. technologijų, inžinerijos, informatikos moksluose. Tokius skirtumus didžiąja dalimi lemia skirtinga dėstytojų kvalifikacinė sudėtis. |
4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Klaipėdos m. savivaldybės administracija 2018-08-23 |
|
|
|
Klaipėdos miesto savivaldybės administracija įgyvendindama projektą „Irklavimo bazės (Gluosnių skg. 8) modernizavimas“ š. m. liepos 16 d. pasirašė rangos darbų sutartį. Rangos darbų sutarties vertė 1 183 304,51 Eur. Modernizavimo darbus planuojama užbaigti 2019 m. gruodžio mėn. Pagal rangovo pateiktą kalendorinį darbų grafiką, šiais metais planuojama atlikti 40 proc. visų modernizavimo darbų, todėl Klaipėdos miesto savivaldybės administracija 2018 m. šio projekto rangos darbams planuoja prisidėti ne mažiau kaip 40 proc. visos sutarties vertės. Prašome Jūsų surasti galimybę 2019 m. finansuoti Klaipėdos irklavimo bazės modernizavimo rangos darbus ne mažiau nei 60 proc. sutarties vertės. |
Iš dalies pritarti |
Pasiūlymas Komitetas siūlo skirti 100 tūkst. Eurų.
Argumentai: Kūno kultūros ir sporto departamentas iš Sporto bazių plėtros ir modernizavimo programos 2019 metais skiria 100 tūkst. eur.
2019 metais iš KKSD asignavimų planuojama finansuoti 19 sporto srities investicijų projektų, 2020 metais – 14 sporto projektų, 2021 metais – 13 sporto projektų, o KKSD 2021 metų asignavimai savivaldybėms mažėja iki 5 397 tūkst. eurų, todėl šiuo metu skirti didesnio finansavimo nėra galimybės. Norint skirti didesnį finansavimą ir finansuoti daugiau sporto objektų būtina didinti biudžeto asignavimus skiriant daugiau VIP lėšų sporto objektams. |
2. |
Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro direktorius G. Brazauskas KTU rektorius E. Valatka 2018-09-25 |
|
|
|
2010 m. Kauno technologijos universitetas (toliau - KTU) bei Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras (toliau LAMMC) įsteigė modernų maisto mokslo ir technologijų centrą (MMTC). MMTC yra pirmas toks centras Baltijos Salyse, aprūpintas unikalia pilotine įranga maisto pramonei. Gamybinés ir moderniausios analitines įrangos derinys leidžia modeliuoti bei optimizuoti bendrus LAMMC ir KTU pramoninius procesus maisto gamyboje ir saugojime, nustatyti ir įvertinti kritinius procesų taškus. Laboratorijos, skirtos vaisių ir daržovių laikymo bei perdirbimo procesų ir modeliavimo tyrimams bei perdirbtų produktų kokybės tyrimams, įkurtos LAMMC Sodininkystės ir daržininkystės institute, Babtuose. Ten pat įkurtas ir LAMMC Vaisių ir daržovių perdirbimo technologijų modeliavimo Atviros prieigos centras. Mokslinių tyrimų ir eksperimentines plėtros sektoriaus efektyvumas labai priklauso nuo infrastruktūros atitikimo šiuolaikiniams reikalavimams. Tam, kad atliekami tyrimai atitiktų pasaulinių tyrimų lygį, jau įsigyta nauja ir moderni moksliniams tyrimams reikalinga įranga ir prietaisai, laboratorijose įrengta standartizuota laboratorinė įranga, atitinkanti tarptautinius standartus. Modernios laboratorijos leidžia kurti naujus produktus iš žemės ūkio produkcijos, tačiau produkcijos ilgalaikio saugojimo tyrimai neatitinka šiandienos reikalavimų. Moderni vaisių ir daržovių saugykla ženkliai didintų žinių perdavimo ūkininkams efektyvumą, skatintų pateikti rinkai saugią ir kokybišką produkciją. Tačiau būtina modernizuoti nusidėvėjusias patalpas, kuriose būtų sudarytos tinkamos sąlygos mokslo darbuotojams vykdyti tyrimus ir perteikti žinias Lietuvos ūkio subjektams. Šiuolaikinė vaisių ir daržovių saugykla sudarys prielaidas ir sąlygas kurti vaisių ir daržovių ilgalaikio saugojimo inovacijas bei efektyviau supažindinti Lietuvos verslo subjektus ir ūkininkus su naujomis metodikomis ilgalaikiam saugojimui, neprarandant vaisių ir daržovių kokybės, bei užtikrinant produkcijos saugą. Šių metų gegužės 22 d. investicijų projektas ,,Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro vaisių ir daržovių saugyklos, esančios Kauno r. Savivaldybė, Babtų sen., Sodų g. 5, modernizavimas ir pritaikymas MTEP“ buvo pateiktas LR Švietimo ir mokslo ministerijai (rašto Nr. CD-8-1-24), su prašymu įtraukti į 2019 -2021 m. Valstybes investicijų programą, ir skirti 1183,00 tūkst. eurų sumą. Prašome palaikyti investicijų projekto ,,Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro vaisių ir daržovių saugyklos, esančios Kauno r. Savivaldybė, Babtų sen., Sodų g. 5, modernizavimas ir pritaikymas MTEP“ įtraukimą į Valstybės investicijų 2019-2021 m. programą. |
Pritarti iš dalies |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo skirti 200 tūkst. eurų
|
3. |
Lietuvos mokslų akademijos prezidentas akad. Juras Banys |
|
|
|
Lietuvos mokslų akademija (LMA) pagal Lietuvos Respublikos įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytą kompetenciją įgyvendina valstybės mokslo ir studijų politiką ir atlieka ekspertines funkcijas svarstant svarbiausius šalies mokslo ir studijų strateginius klausimus. Šiuo metu dėl nepakankamų biudžetinių asignavimų kai kurios LMA pareigybės užimtos tik iš dalies. Efektyviam 2011-05-19 Seimo nutarimu Nr. XI-1397 (aktuali redakcija 2017-06-06 Nr. XIII-419) patvirtintų LMA strateginių tikslų įgyvendinimui reikia tinkamos kvalifikacijos ir visais etatais dirbančių darbuotojų. Įsigaliojus 2017 m. sausio 17 d. Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymui, nėra finansinių galimybių skirti pareiginės algos kintamosios dalies mokėjimų gerai įvertinus praėjusių metų darbuotojų darbą. 2009 m. LMA darbo užmokesčio fondas buvo sumažintas 49,8 proc. Akademijos darbuotojų darbo užmokestis yra mažas ir nekinta jau keletą metų, kai šalyje, ypač mokslo ir studijų sistemoje, jis nuolat didėja. 2019 m. darbuotojų atlyginimams subalansuoti padidinant 20 proc. darbo užmokesčiui ir socialinio draudimo įmokoms skiriamus asignavimus reikia 120 tūkst. eurų. LR Vyriausybės 2011-09-28 nutarimu Nr. 1135 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. sausio 28 d. nutarimo Nr. 118 „Dėl išmokų Lietuvos mokslų akademijos nariams ir jų mokėjimo tvarkos“ pakeitimo“ numatyta LMA nariams emeritams ir darbo santykių neturintiems vyresniems kaip 65 metų LMA tikriesiems nariams skirti iki 10 bazinių socialinių išmokų dydžio mėnesines išmokas (turėtų būtų 380 eurų). Šias išmokas gauna 50 LMA narių - šiuo metu mokamos išmokos dydis yra 68,35 euro. Siekiant mokėti LRV nutarime numatyto dydžio išmokas, LMA metams papildomai reikia iki 187 tūkst. eurų. Tačiau 2019 m. biudžeto projekte kol kas numatyta tik 23 tūkst. eurų. Lietuvos mokslų akademija, sekdama užsienio šalių mokslų akademijų pavyzdžiu, savo sudėtyje steigia Lietuvos mokslų akademijos Jaunąją akademiją (LMAJA), kurios nariais renkami mokslininkai, pasiekę reikšmingų mokslo rezultatų ir aktyvūs profesinėje veikloje, turintys daktaro laipsnį ir ne vyresni kaip 40 metų amžiaus. Jaunosios akademijos efektyviai veiklai užtikrinti numatoma įdarbinti LMAJA pirmininką ir sekretorių. Darbo užmokesčiui ir Sodros mokesčiams mokėti bei veiklos išlaidoms reikės 45 tūkst. eurų. Akademija kasmet atlieka mokslo darbų vertinimus, ekspertizes, nors ir nėra galimybių ekspertams sumokėti už darbą. Organizuojamos mokslo konferencijos, kurios dažnai tiesiogiai priklauso nuo paramos teikėjų, nes Akademijos gaunami biudžeto asignavimai yra nepakankami. LMA taip pat skiria vardinės premijas reikšmingų rezultatų pasiekusiems ir jauniesiems mokslininkams, tačiau, įvertinus Akademijos finansines galimybes, jos yra labai simboliškos -200-650 eurų. Šiuolaikinėmis sąlygomis premijos turėtų būti padidintos bent du tris kartus. Šiai veiklai plėtoti minimaliai reikėtų 50 tūkst. eurų. Atsižvelgiant į Informacinės visuomenės plėtros komiteto prie Susisiekimo ministerijos 2018-01-08 rašte Nr. S-22 „Dėl suplanuotų asignavimų valstybės informacinių išteklių tvarkymui“ primenamas nuostatas, LMA 2019-2021 m. turi kasmet skirti 10 tūkst. Eurų ilgalaikiam turtui - tarnybinei stočiai, programinei įrangai, kompiuteriams - įsigyti. Valstybės biudžeto lėšos neskiriamos ilgalaikiam turtui ir kompiuterinei organizacinei įrangai atnaujinti. Norint šiuolaikiškai teikti konkursų paraiškas LMA elektroninėje paraiškų registravimo ir vertinimo sistemoje būtina tobulinti LMA turimą interneto svetainę. Intemetinės svetainės naujiems moduliams įsigyti ir nusidėvinčiai LMA organizacinei technikai bei kompiuterinei įrangai atnaujinti reikia 15 tūkst. eurų. Mokslų akademijos vienas iš uždavinių yra mokslo populiarinimas. Akademikai per metus galėtų parengti 10-15 mokslo populiarinimo leidinių, kurių leidybai kasmet reikėtų 50 tūkst. eurų. Prašome 2019 m. skiriant valstybės biudžeto asignavimus numatyti papildomai 477 tūkst. eurų efektyviai Lietuvos mokslų akademijos veiklai užtikrinti. |
Pritarti iš dalies |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo skirti 100 tūkst. eurų emeritų išmokoms padidinti, 50 tūkst. eurų Jaunosios akademijos veiklai užtikrinti ir 50 tūkst. Eurų mokslo populiarinimui.
|
4. |
Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos direktorius dr. S. Narbutas 2018-10-12 |
1 |
|
|
LR Švietimo ir mokslo ministerija 2018 m. rugpjūčio mėn. raštu Nr. „Dėl 2019-2021 m. asignavimų kapitalo investicijoms" informavo, kad LMA Vrublevskių bibliotekos pastatų Žygimantų g. 1, Vilniuje, rekonstravimui 2019 m. numato skirti 1545,0 tūkst. Eur asignavimus. Už šias lėšas bus įrengtos knygų saugyklos pastato išorinės konstrukcijos: užbaigtas stogo, fasadų apdailinis ir vidaus sienų mūro įrengimas, sumontuoti stikliniai fasadai iš T. Vrublevskio gatvės pusės, sudėtos lauko durys ir langai. Vis dėlto atliekant pastato išorės rekonstravimo ir montavimo darbus būtina pakloti vidaus inžinerinius tinklus, susijusius su pastato išorinėmis konstrukcijomis (725 tūkst. Eur), įrengti gelžbetoninius laiptų ir grindų pasluoksnius, atriumą su laiptinėmis (197 tūkst. Eur), atlikti visus neatidėliotinus vidaus įrengimo ir apdailos darbus (533 tūkst. Eur). Padidinus ir papildomai gavus 1455 tūkst. Eur, 2019 m. būtų atlikti pagrindiniai saugyklos pastato rekonstravimo darbai: įrengtas mansardinis aukštas, dvejos laiptinės, atlikti išorės bei vidaus apdailinio mūro darbai, įrengti grindų pasluoksniai, stikliniai fasadai, sudėtos lauko durys bei langai ir pradėti objekto rekonstravimui reikalingo pirmo vidaus inžinerinių tinklų ir apdailos etapo darbai. Jų įvykdymas būtinas sklandžiai rekonstrukcijos eigai, nepraleidžiant jokių būtinų su rekonstravimu susijusių darbų. Prašome Lietuvos mokslų akademijai (LMA Vrublevskių bibliotekos steigėjai) 2019 metais kapitalo investicijoms vietoje 1545,0 tūkst. Eur skirti 3000 tūkst. Eur Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos pastatų Žygimantų g. 1, Vilniuje, rekonstravimo darbams atlikti. |
Pritarti iš dalies |
Argumentai: Iš VIP lėšų 2019 m. numatoma skirti 1313 tūkst. Eurų. |
5. |
Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos direktorius dr. S. Narbutas 2018-10-12 |
|
|
|
LMA Vrublevskių biblioteka keliose skaityklose dėl nusidėvėjusių pasenusių langų šaltuoju metų sezonu negali užtikrinti bent minimalios darbui reikalingos temperatūros (atšalus skaityklose tebūna iki 14° šilumos). Be to, prasidėjus knygų saugyklos rekonstrukcijos darbams dėl padidėjusios vibracijos grėsmė iškilo 1976 m. sukurtam vitražui. Jis šiuo metu greitai deformuojasi ir gali netrukus suirti. Normaliam Bibliotekos darbui užtikrinti dviejose skaityklose šiuo metu būtina pakeisti keturis langus ir vienerias balkono duris. Sąmatinė šių darbų vertė - 20,0 tūkst. Eur. Neatidėliotiniems vitražo konservavimo ir restauravimo darbams reikia 15,0 tūkst. Eur. Bendra visų šių darbų vertė būtų 35,0 tūkst. Eur. Prašome Lietuvos mokslų akademijai (LMA Vrublevskių bibliotekos steigėjai) 2019 metais LMA Vrublevskių bibliotekos langų ir balkono durų keitimui, taip pat vitražo konservavimo ir restauravimo darbams papildomai skirti 35,0 tūkst. Eur. |
Pritarti |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo skirti Lietuvos mokslų akademijai (LMA Vrublevskių bibliotekos steigėjai) 2019 metais LMA Vrublevskių bibliotekos langų ir balkono durų keitimui, taip pat vitražo konservavimo ir restauravimo darbams papildomai skirti 35,0 tūkst. Eur. |
6. |
Pasvalio r. meras G. Gegužinskas 2018-10-26 |
|
|
|
Pasvalio rajono savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklose ir ikimokyklinio ugdymo įstaigose 2018-2019 mokslo metais ugdomas 901 specialiųjų poreikių mokinys, t. y. 25,8 proc. nuo bendro visų ugdomų vaikų skaičiaus ir yra 2,5 proc. daugiau negu 2017-2018 mokslo metais. Ypač daugėja mokinių, turinčių kalbėjimo ir kalbos sutrikimų - skaičius išaugo 7 proc. Didžiajai daliai Švietimo pagalbos tarnyboje įvertintų mokinių nustatyti vidutiniai specialieji ugdymosi poreikiai. Jiems švietimo pagalba yra būtina. Švietimo pagalbos gavėjų poreikiams tenkinti kiekviena ugdymo įstaiga turi specialųjį pedagogą, logopedą, socialinį pedagogą, kai kuriose mokyklose dirba psichologai, daugumoje - mokytojų padėjėjai. 2018 metų duomenimis, 424 mokiniams paskirta specialiojo pedagogo pagalba, 399 mokiniams - logopedo, 273 mokiniams - psichologo, 386 mokiniams - socialinio pedagogo, 214 mokinių - mokytojo padėjėjo pagalba. Remiantis aukščiau pateiktais statistiniais rodikliais, galima teigti, kad mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymas Savivaldybėje organizuojamas veiksmingai, efektyviai. Daugumai mokinių, susiduriančių su mokymosi, elgesio, socialinėmis, psichologinėmis problemomis, yra teikiama nuolatinė, ilgalaikė specialistų pagalba, retesniais atvejais - vienkartinė (epizodinė) ar trumpalaikė. Visuose teisės aktuose, reglamentuojančiuose specialiosios, socialinės ar psichologinės pagalbos teikimą, yra nustatyta, kokiam mokinių skaičiui esant steigiamas vieno ar kito specialisto etatas, kartu pažymint, kad esant galimybei etatas steigiamas ir mažesniam mokinių skaičiui. Savivaldybės mokyklose, steigiant etatus, vadovautasi nustatytais maksimaliais mokinių skaičiais 1 etatui. Dėl didelio švietimo pagalbai finansuoti skirtų lėšų mažėjimo gali įvykti rimti sisteminiai specialiosios pedagoginės, logopedinės, socialinės, psichologinės pagalbos organizavimo bei įgyvendinimo pokyčiai, kurie akivaizdžiai turėtų neigiamos įtakos jautriausios švietimo bendruomenės grandies poreikių tenkinimui. Pagal Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimu Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, Pasvalio rajono savivaldybei švietimo pagalbai skirta 469,3 tūkst. Eur. 2019 metais turimiems švietimo pagalbos etatams išlaikyti reikalinga 717,5 tūkst., t. y. trūksta 248,2 tūkst. Eur. Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio 6 punkte nurodyta, kad savivaldybių savarankiška funkcija yra švietimo pagalbos teikimo mokiniui, mokytojui, šeimai, mokyklai, vaiko minimalios priežiūros priemonių vykdymo organizavimas ir koordinavimas. Pasvalio rajono savivaldybė minėtai funkcijai vykdyti 2018 metais Švietimo pagalbos tarnybai skyrė 138,3 tūkst. Eur. Minėto įstatymo 7 straipsnio 7 punktas nurodo, kad valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos yra priešmokyklinio ugdymo, bendrojo lavinimo, profesinio mokymo ir profesinio orientavimo organizavimas, savivaldybės teritorijoje gyvenančių vaikų iki 16 metų mokymosi pagal privalomojo švietimo programas užtikrinimas, mokyklų (klasių), vykdančių bendrojo lavinimo programas ir skirtų šalies mokiniams, turintiems išskirtinių gabumų ar specialiųjų poreikių, išlaikymas. Lietuvos Respublikos 2019 metų valstybės ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte savivaldybėms dėl 2019 metais įsigaliosiančių teisės aktų pakeitimų į planuojamas gauti pajamas iš Gyventojų pajamų mokesčio (kintamąją dalį) yra įskaičiuotos papildomos pajamos Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymui įgyvendinti, minimaliajai mėnesinei algai padidinti, kultūros darbuotojų darbo užmokesčiui padidinti, pareiginės algos baziniam dydžiui padindinti. Prie minėto įstatymo projekto pridėtoje papildomoje lentelėje „Savivaldybių biudžetų pajamos 2019 m. palyginti su 2018 m. pajamomis palyginamosiomis sąlygomis“ pajamos savarankiškoms funkcijoms vykdyti Savivaldybei 2019 metais mažėja 0,3 procento. Todėl Savivaldybė neturi galimybės iš lėšų savarankiškoms funkcijoms vykdyti skirti trūkstamų lėšų Mokymo lėšų švietimo pagalbai - Valstybės deleguotai funkcijai užtikrinti. Įvertinus visas aplinkybes, galime daryti prielaidą, kad Savivaldybė negalės tinkamai užtikrinti Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo 23 straipsnio „Pagalba mokyklai ir mokytojui“ ir 34 straipsnio „Švietimo prieinamumas mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių“ nuostatų tinkamo įgyvendinimo. Pokyčiai sumažins galimybes siekti aukštesnių mokinių mokymosi pasiekimų, nors ši sritis laikoma prioritetine. Kita problema - specialiosios pagalbos specialistai: sumažinus etatus, Savivaldybės mokyklos gali netekti tam tikros srities specialistų, o tai dar labiau pablogintų situaciją. Prašome atkreipti dėmesį į artėjančią grėsmingą situaciją ir, svarstant 2019 m. valstybės biudžeto projektą, atsižvelgti į švietimo pagalbos mokiniui numatytų lėšų mokykloms trūkumą. |
Atsižvelgti |
Pasiūlymas: siūlyti Švietimo ir mokslo ministerijai teikti siūlymus dėl sisteminio šios problemos sprendimo, tikslinti dokumentus, kad būtų atsižvelgta į švietimo pagalbos finansavimo poreikius. Pažymėtina, kad pagal naująjį Aprašą lėšos švietimo pagalbai skiriamos ne tiesiogiai mokykloms, bet savivaldybei, kuri paskirsto lėšas – tai sudaro galimybes efektyviau paskirstyti ribotus išteklius, nukreipti juos tikslingiau ten, kur tokia pagalba būtina. |
7. |
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Atsižvelgdami į Lietuvos Respublikos 2019 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą (toliau - Biudžeto projektas) pažymime, kad biudžete nėra įtrauktas Vytauto Didžiojo universiteto, Aleksandro Stulginskio universiteto ir Lietuvos edukologijos universiteto jungimosi finansavimo poreikis. Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. birželio 5 d. nutarimo Nr. XIII-1229 „Dėl Lietuvos edukologijos universiteto ir Aleksandro Stulginskio universiteto reorganizavimo prijungimo prie Vytauto Didžiojo universiteto būdu ir Vytauto Didžiojo universiteto statuto patvirtinimo“ 6 straipsnio 1 dalyje nutarta rengiant Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių biudžetų 2019, 2020, 2021 ir 2022 metų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymų projektus ir skirstant Europos Sąjungos struktūrinės paramos lėšas atsižvelgti į Lietuvos edukologijos universiteto ir Aleksandro Stulginskio universiteto reorganizavimo prijungimo prie Vytauto Didžiojo universiteto būdu plane numatytą finansavimo poreikį ir valstybės finansavimo galimybes. Prašome peržiūrėti Biudžeto projektą, įtraukiant konsoliduoto Vytauto Didžiojo universiteto 2018 ir 2019 m. sujungimu susijusioms veikloms reikalingą bei patvirtintą valstybės lėšų poreikį.
|
Pritarti |
2018 m. spalio 30 d. įsakymu Nr. V-860 VDU, LEU ir ASU išeitinėms išmokoms mokėti skirta 360,4 tūkst. Eurų atsižvelgiant į pagrįstą, faktinį šių lėšų poreikį.
|
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: 1. Iki 2019 m. gruodžio 31 d. suplanuotos naikinamų etatų išeitinės lėšos vykdant Vytauto Didžiojo, Aleksandro Stulginskio ir Lietuvos edukologijos universitetų konsolidaciją (Akademinio personalo 66 etatai - 0,12 mln. Eurų ir administracijos ir neakademinio personalo 72 etatai - 0,07 mln. Eurų.) 2. Konsoliduoto universiteto akademinio ir neakademinio personalo darbo užmokesčio suvienodinimui planuojama su m a -2 ,4 1 mln. Eurų. Pasiūlymas: skirti 2,6 mln. Eurų Žmogiškųjų išteklių optimizavimui. |
Pritarti |
Pasiūlymas: skirti 2,6 mln. Eurų Žmogiškųjų išteklių optimizavimui.
Argumentai: 2017 m. lapkričio 22 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 947 Dėl valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemonių plano patvirtinimo buvo numatyta skirti lėšų universitetų jungimuisi. Šiuo nutarimu buvo siekiama sutelkti mokslo ir studijų potencialą Kaune ir pedagogus rengti plačios aprėpties universitetuose, 2018 metais reorganizuoti Vytauto Didžiojo universitetą, Aleksandro Stulginskio universitetą ir Lietuvos edukologijos universitetą sujungimo būdu į Vytauto Didžiojo universitetą, reorganizuotų universitetų veiklas vykdant Kaune, o reorganizuoto Lietuvos edukologijos universiteto studentams sudaryti sąlygas baigti studijas Vilniuje.
|
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: Iki universitetų apjungimo kiekviena aukštoji mokykla naudoja skirtingas informacines sistemas, todėl kyla būtinybė apjungti skirtingas informacines sistemas. Informacinės sistemos: - Finansų valdymo ir apskaitos - Personalo ir darbo užmokesčio - Studijų - Studentų savitarnos portalas - Dėstytojų savitarnos portalas - Nuotolinių studijų - Bendrabučių valdymo - Elektroninio pašto - Paslaugų savitarnos - IT pagalbos ir kompiuterinių darbo vietų stebėsenos - Vartotojų katalogas (Active Directory) Apjungimas apimtų duomenų struktūrų suvienodinimą, duomenų konvertavimą ir perkėlimą bei testavimą. Kadangi skirtingų universitetų atitinkamų veiklų procesai yra skirtingi, todėl yra reikalinga atlikti ir funkcinius informacinių sistemų pakeitimus. Taip pat reikalingas ir informacinių sistemų vartotojų paskyrų perkėlimas. Didėjant vartotojų (darbuotojų bei studentų) skaičiui, dalyje informacinių sistemų kyla papildomų licencijų poreikis. Pasiūlymas: Skirti 0,44 mln. Eurų Vytauto Didžiojo universiteto, Aleksandro Stulginskio universiteto ir Edukologijos universiteto informacinių sistemų sujungimui. |
Pritarti |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo skirti 0,44 mln. Eurų Vytauto Didžiojo universiteto, Aleksandro Stulginskio universiteto ir Edukologijos universiteto informacinių sistemų sujungimui. |
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: Dėl ES SF projekto „Pedagogų rengimo centras“ įgyvendinimo Vytauto Didžiojo universitetas turi atlaisvinti K. Donelaičio g. 52, Kaune patalpas, kuriose yra įsikūrę ir administraciniai padaliniai ir šiame pastate patalpas skirti Pedagogų rengimo centrui. Siekiant spręsti šią problemą, investicijų projekte „S. Daukanto g. 27 pastato modernizavimas" numatoma dalinai pertvarkyti S. Daukanto g. 27 esantį pastatą (pritaikius esančias patalpas), į jį perkelti Vytauto Didžiojo universiteto su pedagogų rengimu nesusijusį personalą ir administracijos (neakademinių padalinių – finansų departamento, žmogiškųjų išteklių ir teisės departamento, valdymo ir investicijų departamento ir kt.) darbuotojus. Pasiūlymas: Numatyti 0,3 mln. Eurų 2019 m. Valstybės investicijų programoje Pedagogų rengimo centro įkūrimui. |
Pritarti |
Pasiūlymas: Numatyti 0,3 mln. Eurų 2019 m. Valstybės investicijų programoje Pedagogų rengimo centro įkūrimui. |
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: Jungtiniam e universitete iškyla poreikis suvienodinti leidinių apsaugos ir išdavimo sistemą (fondų RFID technologijų įrengimas (palaikant vieningą leidinių apsaugos ir naudojimo tvarką ir visos sistemos sujungimas ir palaikymas). Taip pat bus pradėtas fondų perkėlimas iš Vilniuje esančio Lietuvos edukologijos universiteto į Kaune esantį Vytauto Didžiojo universitetą. Šio proceso metu būtina užtikrinti sklandų perkėlimą tam pritaikant infrastruktūrą ir užtikrinant saugų knygų pervežimą. Pasiūlymas: skirti 0,18 mln. Eurų Bibliotekos fondų konsolidacijai ir atnaujinimui. |
Pritarti |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo skirti 0,18 mln. Eurų Bibliotekos fondų konsolidacijai ir atnaujinimui. |
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: Investicijų projekte „ Vytauto Didžiojo universiteto Kauno botanikos sodo oranžerijos, Ž. E. Žilibero g. 9, Kaune, rekonstrukcija" numatoma praplėsti VDU botanikos sodo oranžeriją taip užtikrinant sklandų augalų perkėlimą iš Lietuvos edukologijos universiteto oranžerijos. Svarbiausia Vytauto Didžiojo universiteto botanikos sodo funkcija yra formuoti, kaupti, saugoti, atnaujinti ir tirti gausias augalų kolekcijas. Lietuvos edukologijos universitete esančios augalų kolekcijos yra svarbios botaninei įvairovei išsaugoti, mokslo tyrimams, studijoms, edukacijai ir visuomenės ekologiniam švietimui. Pasiūlymas: numatyti 0,091 mln. Eurų 2019 m. Valstybės investicijų programoje. |
Pritarti |
Pasiūlymas: Komitetas siūlo numatyti 0,091 mln. Eurų 2019 m. Valstybės investicijų programoje.
|
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-11-02 |
|
|
|
Argumentai: Investicijų projekte „ Vytauto Didžiojo universiteto Kauno botanikos sodo oranžerijos, Ž. E. Žilibero g. 9, Kaune, rekonstrukcija" numatom a gerinti studijų kokybę, užtikrinant materialinės bazės tinkam ą funkcionavimą, pritaikyti Z. E. Žilibero g. 5/ Ž. E. Žilibero g. 7 esantį pastatų kompleksą edukacinėms reikmėms - įkurti vaistinių augalų introdukcijos ir augalų biotechnologijų tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir studijų centrą. Projektas orientuotas į Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) Gamtos mokslų fakulteto vykdomos MTEP ir studijų veiklos stiprinim ą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, atliekant ilgamečius kompleksinius vaistinės augalinės žaliavos mokslinius tyrimus (vaistinės augalinės žaliavos cheminės sudėties analizė, farmakologinio ir toksikologinio veikimo aspektai, vaistinių augalų žaliavos paruošimo būdai ir jų įtaka žaliavos biocheminei kokybei, kt.), vertinant vaistinių augalinių žaliavų kokybę ir vartojimo riziką, pritaikant inovatyvius sprendimus naujų produktų (m aisto papildų, ekstraktų, kt.) kūrimui. „Vaistinių augalų introdukcijos ir augalų biotechnologijų tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir studijų centre“ sutelkus VDU Gamtos mokslų fakulteto, Botanikos sodo tyrėjų potencialą bei užsienio tyrėjus bus plėtojami vaistinės augalinės žaliavos ir jo s produktų (maisto papildų, ekstraktų ir kt.) kokybės ir rizikos vertinimo tyrimai, cheminės analizės metodų kūrimas ir vystymas taikant pažangias technologijas ir tarpdisciplininę kompetenciją, biotechnologinių analizės metodų miniatiūrizavimas ir integravimas, sorbcinių medžiagų sintezė, įvertinimas ir taikymas, nanostruktūrinių medžiagų sintezė, charakterizavimas ir panaudojimas analizei; plėtojami ląstelių kultūrų biotechnologija, augalų auginimo tyrimai skirtingomis reguliuojam om is aplinkos sąlygomis; atliekama augalų antrinių metabolitų analizę, epigenetiniai tyrimai, įvertinam a augalų ekstraktų antioksidacines savybes. VDU Botanikos sode, Ž. E. Žilibero g. 5 / Ž. E. Žilibero g. 7 renovavus pastatus, bus įkurtos ir atnaujintos vaistinės augalinės žaliavos pirminio paruošimo, vaistinių augalų sėklų ruošimo, kokybės įvertinimo laboratorijos, V aistinės augalinės žaliavos džiovykla, žaliavų segmentuotos sandėliavimo patalpos, augalinių žaliavų apdorojimo, ekstraktų ruošimo, frakcionavimo, augalų selekcijos, floros tyrimų, augalijos mokslų laboratorijos, sėklų bankas, herbariumas, mokslininkų darbo vietos. Pasiūlymas: Numatyti 2019 m. Valstybės investicijų programoje 1,85 mln. Eurų Biotechnologijos: vaistinių augalų introdukcijos ir augalų biotechnologijų tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir studijų centro įkūrimui. |
Nepritarti |
Argumentai: Naujas projektas. Nepateiktas investicinis projektas. Vadovaujantis Valstybės biudžeto lėšų, skiriamų valstybinėms mokslo ir studijų institucijoms administravimui ir ūkiui bei sudėtingos infrastruktūros objektų priežiūrai, skyrimo tvarkos aprašu, patvirtintu LRV 2017 m. spalio 25 d. nutarimu Nr. 865, sudėtingos infrastruktūros objektų priežiūrai 2018 m. LEU skirta 23 tūkst. Eur, VDU 156 tūkst. Eur, iš viso 179 tūkst. Eur. Tokia suma šiam tikslui konsoliduotam VDU numatyta ir 2019 m. valstybės biudžeto projekte. |
|
Vytauto Didžiojo universiteto rektorius J. Augutis 2018-10-26 |
|
|
|
Pasiūlymas: Valstybės investicijų 2018-2020 metų programoje 2019 metams numatyti 1 mln. eurų investicijas projektui „Aleksandro Stulginskio universiteto sporto komplekso Studentų g. 11, Akademijos mstl., Kauno r., plėtra“. |
Iš dalies pritarti |
Argumentai: VIP projekte numatyta skirti 250 tūkst. Eurų. Skirti didesnį finansavimą nėra galimybės.
|
5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:
6. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:
6.1. Sprendimas: Iš esmės pritarti 2019 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui XIIIP-2715 Komiteto kuruojamose srityse ir siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymą ir Švietimo ir mokslo komiteto pasiūlymus.
6.2. Pasiūlymai:
1. Klaipėdos miesto savivaldybės administracija įgyvendindama projektą „Irklavimo bazės (Gluosnių skg. 8) modernizavimas“ 100 tūks. Eur.
2. ,,Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro vaisių ir daržovių saugyklos, esančios Kauno r. Savivaldybė, Babtų sen., Sodų g. 5, modernizavimas ir pritaikymas MTEP“ projektui 200 tūkst. Eur.
3. Lietuvos mokslų akademijai skirti 100 tūkst. Eur. emeritų išmokoms padidinti, 50 tūkst. Eur. Jaunosios akademijos veiklai užtikrinti ir 50 tūkst. Eur. mokslo populiarinimui, iš viso 200 tūkst. Eur.
4. LMA Vrublevskių bibliotekos langų ir balkono durų keitimui, taip pat vitražo konservavimo ir restauravimo darbams papildomai skirti 35,0 tūkst. Eur.
5. Vykdant Vytauto Didžiojo, Aleksandro Stulginskio ir Lietuvos edukologijos universitetų konsolidaciją, skirti 2,6 mln. Eurų Žmogiškųjų išteklių optimizavimui.
6. Vytauto Didžiojo universiteto, Aleksandro Stulginskio universiteto ir Edukologijos universiteto informacinių sistemų sujungimui skirti 0,44 mln. Eur.
7. Skirti 0,3 mln. Eur. 2019 m. Valstybės investicijų programoje Pedagogų rengimo centro įkūrimui.
8. Papildomai skirti 5 mln. Eur. valstybinių universitetų tinklo konsolidavimui.
Papildomai mokslui ir studijoms 8875 tūkst. Eur.
9. Kauno Maironio universitetinės gimnazijos pastato projektavimo ir rekonstrukcijos darbams atlikti - 765 tūkst. Eur
10. Ikimokyklinio ugdymo specialistų darbo užmokesčio koeficientams didinti - 13 000 tūkst. Eur
11. Mokyklų vadovų atlyginimų minimaliems koeficientams didinti - 5, 6 mln. Eur
Papildomai bendrajam ir neformaliajam ugdymui – 18676 tūkst. Eur
7. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu - už.
8. Komiteto paskirti pranešėjai: Eugenijus Jovaiša
Komiteto pirmininkas akad. Eugenijus Jovaiša
Komiteto biuro vedėjas Kęstutis Kaminskas