LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO KANCELIARIJOS

TEISĖS DEPARTAMENTAS

IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS ELEKTRONINIŲ PINIGŲ IR ELEKTRONINIŲ PINIGŲĮSTAIGŲ ĮSTATYMO NR. XI-1868 PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

2017-12-22 Nr. XIIIP-1506

Vilnius

Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas:

1. Projekto 1 straipsniu keičiamo įstatymo (toliau – keičiamo įstatymo) 2 straipsnio 2 dalyje aptariama sąvoka „elektroninių pinigų įstaiga“, kurios pabaigoje skliausteliuose pateikiama sąvoka „licencija“. Atsižvelgiant į šių sąvokų turinį, siūlytina sąvoką „licencija“ dėstyti atskira keičiamo įstatymo 2 straipsnio dalimi.

2. Kadangi daugelyje keičiamo įstatymo straipsnių terminai skaičiuojami darbo arba kalendorinėmis dienomis, siūlytina patikslinti keičiamo įstatymo 13 straipsnio 9 dalyje vartojamą terminą „30 dienų“. Analogiška pastaba taikytina keičiamo įstatymo 14 straipsnio 6 daliai, 40 straipsnio 2 daliai, 40 straipsnio 4 daliai, 41 straipsnio 7 daliai, projekto 2 straipsnio 15 daliai.

3. Kadangi daugelyje keičiamo įstatymo straipsnių terminai rašomi skaičiais, siūlytina keičiamo įstatymo 15 straipsnio 5 dalyje esantį terminą „dviejų mėnesių“ rašyti „2 mėnesių“.

4. Siekiant teisinio aiškumo, siūlytina keičiamo įstatymo 15 straipsnio 9 dalyje patikslinti kaip ir per kiek laiko priežiūros institucija pateikia informaciją Juridinių asmenų registro tvarkytojui bei informuoja Europos bankininkystės instituciją.

5. Keičiamo įstatymo 16 straipsnio 1 dalies 1 punkte siūloma nustatyti, kad prie elektroninių pinigų įstaigos vadovų yra priskiriamas jos ,,administracijos vadovas“. Atkreipiame dėmesį, kad pagal projektu siūlomas keičiamo įstatymo 2 straipsnio 2 dalies nuostatas elektroninių pinigų įstaigų teisinė forma gali būti tik akcinė bendrovė ir uždaroji akcinė bendrovė. Akcinių bendrovių įstatymo 19 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bendrovės vienasmenis valdymo organas yra bendrovės vadovas, o ne bendrovės administracijos vadovas. Atsižvelgus į tai, projekto nuostatas reikėtų suderinti su Akcinių bendrovių įstatymo nuostatomis.

Tuo atveju, jeigu būtų pritarta šiai pastabai, atitinkamai reikėtų patikslinti ir projektu keičiamo įstatymo 16 straipsnio 3, 5 ir 7 dalyse bei 35 straipsnio 5 dalyje siūlomą vartoti sąvoką ,,administracijos vadovas“.

6. Mokslo ir studijų įstatymo 52 straipsnio dalyje yra numatyta, jog „asmenims, baigusiems pirmosios pakopos kolegines studijas, suteikiamas profesinio bakalauro, baigusiems universitetines studijas – bakalauro kvalifikaciniai laipsniai, suteikiantys teisę užsiimti profesine veikla ir (arba) tęsti studijas magistrantūroje“. Atsižvelgiant į tai, keičiamo įstatymo 16 straipsnio 3 dalyje formuluotėje „teisininko profesinį kvalifikacinį laipsnį (vienpakopį teisinį universitetinį išsilavinimą)“ esantis žodis „profesinį“ brauktinas. Analogiška pastaba taikytina ir šio straipsnio 5 daliai.

7. Keičiamo įstatymo 16 straipsnio 4 dalies 1 punkte siūloma nustatyti, jog „elektroninių pinigų įstaigos, turinčios elektroninių pinigų įstaigos ribotos veiklos licenciją, vadovu negali būti asmuo <...>“, kuris „<...> yra pripažintas kaltu padaręs sunkų, labai sunkų nusikaltimą arba nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą nuosavybei, turtinėms teisėms ir turtiniams interesams, ekonomikai ir verslo tvarkai, finansų sistemai, visuomenės saugumui, valstybės tarnybai ir viešiesiems interesams ar juos atitinkančias nusikalstamas veikas pagal kitų valstybių baudžiamuosius įstatymus, jeigu jo teistumas už pirmiau nurodytus nusikaltimus nėra išnykęs ar panaikintas arba nepraėjo 5 metai nuo teismo nuosprendžio, kuriuo fizinis asmuo yra pripažintas kaltu dėl šiame punkte nurodytų baudžiamųjų nusižengimų, įsiteisėjimo“.

Atkreiptinas dėmesys, jog po žodžių „baudžiamųjų nusižengimų“ turėtų būti įrašytas žodis „padarymo“. Be to, konstatuotina, jog cituojama nuostata įtvirtinamas 5 metų terminas po įsiteisėjusio teismo nuosprendžio už baudžiamojo nusižengimo padarymą (past. – kaip alternatyva teistumui, nes už baudžiamąjį nusižengimą teistumas nekyla) yra neproporcingai ilgas, lyginant jį su bendraisiais teistumo už tyčinius nusikaltimus terminais. Baudžiamojo kodekso 97 straipsnio 3 dalies 3 punkte nustatyta, jog „asmenys, nuteisti už tyčinius nusikaltimus ir realiai atlikę paskirtą bausmę, – bausmės atlikimo laikotarpiu ir po bausmės atlikimo arba atleidimo nuo bausmės atlikimo: a) trejus metus, jeigu jie nuteisti už nesunkų ar apysunkį nusikaltimą; b) penkerius metus, jeigu jie nuteisti už sunkų nusikaltimą; c) aštuonerius metus, jeigu jie nuteisti už labai sunkų nusikaltimą; d) dešimt metų, jeigu jie yra pavojingi recidyvistai.“ Atsižvelgiant į tai, jog baudžiamasis nusižengimas yra švelniausia nusikalstamos veikos rūšis, jos sukeliami teisiniai ribojimai negali būti griežtesni nei tyčinių nusikaltimų (pavyzdžiui, nesunkaus ar apysunkio nusikaltimo). Dėl tos priežasties teigtina, jog teises ribojantis terminas po įsiteisėjusio teismo nuosprendžio už baudžiamojo nusižengimo padarymą neturėtų būti ilgesnis nei 3 metai. Atsižvelgiant į šią pastabą, proporcingai trumpintinas ir keičiamo įstatymo 16 straipsnio 4 dalies 3 punkte nustatytas 5 metų terminas nuo teismo nuosprendžio įsiteisėjimo.

Atsižvelgiant į šią pastabą, taip pat proporcingai trumpintinas ir keičiamo įstatymo 16 straipsnio 4 dalies 2 punkte nustatytas 3 metų terminas po „<...> sprendimo taikyti administracinę nuobaudą arba kitą įstatymuose nustatytą poveikio priemonę įsigaliojimo dienos <...>“. Svarstytina, ar jis turėtų būti ilgesnis nei Administracinių nusižengimų kodekso 40 straipsnyje nustatytas vienerių metų administracinių nusižengimų pakartotinumo terminas.

8. Siekiant suvienodinti vartojamas sąvokas, siūlytina keičiamo įstatymo 21 straipsnio 4 dalyje prieš žodį „sąrašą“ įrašyti formuluotę „viešąjį elektroninių pinigų įstaigų“.

9. Siekiant suvienodinti vartojamas sąvokas, siūlytina keičiamo įstatymo 23 straipsnio 1 dalies trečiame sakinyje po žodžio „kapitalas“ įrašyti formuluotę „(atsargos rezervas)“.

10. Siekiant teisinio aiškumo, svarstytina, ar nevertėtų patikslinti kokius kitus asmenis, minimus keičiamo įstatymo 35 straipsnio 2 dalyje, turi teisę pasitelkti priežiūros institucija.

11. Keičiamo įstatymo 40 straipsnio 8 dalyje nustatyta, jog padarius pakartotinį teisės akto pažeidimą, šioje dalyje nustatytas terminas skaičiuojamas iš naujo. Siekiant teisinio aiškumo, siūlytina patikslinti nuo kokios datos šis terminas bus skaičiuojamas.

12. Atsižvelgiant į įstatymo priėmimo procedūras ir laiką, svarstytina, ar projekto 2 straipsnio 1 dalyje numatyta įstatymo įsigaliojimo data yra reali.

Departamento direktorius	Andrius Kabišaitis

J. Bakutis, tel. (8 5) 239 6891, el. p. justas.bakutis@lrs.lt

R. Dirgėlienė, tel. (8 5) 239 6350, el. p. renata.dirgeliene@lrs.lt

D. Petrauskaitė, tel. (8 5) 239 6376, el. p. daina.petrauskaite@lrs.lt

S. Švedas, tel. (8 5) 239 6165, el. p. saulius.svedas@lrs.lt