LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
V (RUDENS) SESIJOS
posėdžio NR. 216
STENOGRAMA
2014 m. gruodžio 23 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS
PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Pradedame sesijos paskutinįjį plenarinį posėdį. (Gongas)
Kaip ir visada, tapo labai gražia tradicija, mus šiandien aplankė skautai. Tad kviečiame kartu su vadove čia, į tribūną.
D. TARAILIENĖ. Štai mes ir vėl atkeliavome pas jus su Betliejaus Taikos ugnele. Nors nėra sniego, nesiaučia pūgos, bet mes visi puikiai žinome ir jaučiame, kad Kalėdos čia pat, nes atkeliavo Betliejaus ugnelė. Nežinau, jau kelintą kartą ji pas jus atkeliauja, bet į Lietuvą ji ateina aštuonioliktą kartą. Ir šiais metais mes einame su tokiu šūkiu – „Taika su tavimi – Shalom Salam!“. Prieš daugiau negu 2 tūkst. metų ir angelai tą patį giedojo – ramybė geros valios žmonėms. Kristus, keliaudamas per žemę, taip pat linkėjo ramybės. Štai per tūkstančius kilometrų, per tūkstančius rankų, per tūkstančius širdžių atkeliavo šita Taikos ugnelė. Mes ją uždegam, bet ar priimame ją į savo vidų ir jos skleidžiamą taiką ir ramybę?
SKAUTĖ. Jei moki į kitus žvelgti su trupučiu meilės, jei viltis yra svarbiau nei įtarumas.
SKAUTĖ. Jei manai, kad atleidimas svarbiau nei kerštas, jei sugebi susitaikymui žengti pirmas, nelaukdamas, kol kitas tai padarys.
SKAUTĖ. Jeigu tu nuoširdžiai tiki, džiaugiesi savo kaimyno džiaugsmais.
SKAUTĖ. Jeigu tu paaukoji laiko tam, kuriam reikia tavo artumo.
SKAUTĖ. Jeigu padedi artimui ir nebijodamas kiekvienam sutiktam, jei iš širdies daliniesi duonos rieke, drabužiu, patarimu ar šypsena.
SKAUTĖ. Jeigu tu tiki meile ir stiprybe, tada Taika tikrai bus su tavimi.
D. TARAILIENĖ. Taigi ta Taika yra, ko gero, taip visiems mums reikalinga, tai yra stulpas, į kurį remiasi žmonija. Šiandien ji turi būti apsaugota taip, kaip ta deganti liepsnelė, mes turime savo rankomis ją globoti ir nešti taip, kaip mes nešame šią ugnį. Ypač jums, kurie atstovaujate visiems Lietuvos žmonėms, yra uždedama tikrai labai didelė atsakomybė – išsaugoti savo kraštą, savo tautą, savo žemę ir galų gale visą pasaulį.
Šiandieną mes norėtume ta ugnele, aišku, pasidalinti su jumis visais, o pirmiausia su gerbiamąja Pirmininke. …taiką, ramybę, santarvę, dalinkitės ta šiluma su visais. Aišku, pasidalinkite su visais, kurie yra čia, kad būtų šviesios, šiltos tos Kalėdų šventės, kad mes nejaustume nerimo, o tikrai sėstume prie Kūčių stalo pasitempę, ramūs ir džiaugsmingi. Linksmų šventų Kalėdų ir sėkmingų, taikingų Naujųjų metų. (Plojimai)
Kaip paprastai mes turime savo himną ir tą himną dabar sugiedosime.
Dek, liepsnele, tarsi saulė,
Neški šviesą tu pasauliui.
Teneges tava liepsna,
Stiprink viltį mumyse.
Dek, liepsnok, maža liepsnele,
Neški šviesą mūsų šaliai.
Teneges tava liepsna,
Stiprink viltį mumyse.
Dek, ugnele, skaisčiai švieski,
Neški šviesą mūsų miestui.
Teneges tava liepsna,
Stiprink viltį mumyse.
Dek, ugnele, skaisčiai švieski,
Neški šviesą mūs nameliams.
Teneges tava liepsna,
Stiprink viltį mumyse.
Dek, ugnele, nepailski,
Neški šviesą mūsų širdžiai.
Te tikėjimas tvirtės.
Meilė ir viltis stiprės. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Mielieji skautai, mieloji vadove, viso Seimo vardu noriu nuoširdžiai padėkoti jums, kad jūs kiekvienais metais aplankote mus, sutelkiate šventėms. Yra labai svarbu, kad ta liepsnelės šviesa ir šiluma lydėtų mūsų darbus ir mūsų sprendimus. Aš tikrai esu įsitikinusi, kad išmintinga darna, išmintingi sprendimai įveiks bet kokias negalias. Sėkmės jums. (Plojimai)
D. TARAILIENĖ. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, prieš pradėdama rimtąją darbo dalį, dar noriu pasveikinti mūsų kolegą, švenčiantį gražų 55-erių metų jubiliejų, tai yra G. Mikolaitį. (Plojimai)
10.13 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2014 m. gruodžio 23 d. (antradienio) posėdžio darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Taigi dabar grįžtame prie mūsų darbų. Dėl darbotvarkės. Gerbiamoji ministrė R. Šalaševičiūtė. Prašom.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF*). Laba diena. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, frakcijos vardu prašau išbraukti iš rezervinių klausimų r-3a – Farmacijos įstatymo Nr. X-709 58 ir 59 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 592 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIIP-2621. Argumentai tokie, kad šitame įstatymo projekte norima naujai reglamentuoti visą vaistų kompensavimo sistemą, procesą ir t. t. Mūsų su Sveikatos reikalų komiteto pirmininke projektas buvo pradėtas derinti, tačiau į mūsų pastabas visiškai neatsižvelgta. Jeigu toks projektas bus svarstomas, iš esmės dirbti bus sudėtinga. Aš manau, reikia dar duoti laiko, kad ministerija kartu su komitetu parengtų tinkamą projektą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. A. Skardžius. Prašom.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, yra įtrauktas 1-7 klausimas – Žuvininkystės įstatymas Nr. XIIP-2534, bet kartu su juo buvo dar svarstomas ir kitas vieno sakinio projektas Nr. XIIP-2604 ir kažkur jis dingo. Būtų prašymas kartu jį apsvarstyti, nes jis toks paprastas. Komitetas buvo pritaręs kartu su šituo įstatymu.
PIRMININKĖ. Laukiame Vyriausybės išvados. Dėl šito yra ministrės raštas, yra pozicija, o dėl ano nėra. Mes tiesiog jį priimsime pavasario sesijoje.
Gerbiamasis P. Gylys.
P. GYLYS (MSNG). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, mes laukiame nesulaukiame pono G. Grinos.
PIRMININKĖ. Ko?
P. GYLYS (MSNG). Pono G. Grinos. Kyla toks įtarimas, kad mūsų Saugumo departamento direktorius išėjo į pogrindį. Matyt, pavojai valstybėje tokie dideli, kad jis ėmė slapstytis.
Beje, Statuto 209 straipsnyje sakoma – nėra alternatyvos, jeigu Seimo nariai kviečia, institucijos vadovas turi atvykti į artimiausią… Primenu, kad Statutas yra įstatymas. Jeigu kas nežinojote, primenu – Statutas yra įstatymas, o įstatymų reikia laikytis. Gal irgi nežinojome? Kas gali paaiškinti, kas vyksta šitame įstatymų leidybos organe, kodėl Seimo nariai negali gauti atsakymų iš Valstybės saugumo departamento esant tokiai įtemptai tarptautinei situacijai?
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Aš noriu atsakyti. Kadangi Seimas praėjusią savaitę apsisprendė, tai Seimo sprendimai yra aukščiau mano galios.
P. GRAŽULIS (TTF). Aukščiau Statuto, taip?
PIRMININKĖ. Ne aukščiau Statuto.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Pirmininke, jūs laikykitės visais atvejais Statuto, ir jokių išimčių nėra. Vienu atveju Statuto laikotės ir neturite išeities, o kitu atveju Statutas… Mes praėjusį kartą Seniūnų sueigoje nusprendėme, kad šį antradienį ateis į posėdžių salę Saugumo departamento vadovas G. Grina. Kas pakeitė tokią poziciją ir kada pakeitė poziciją dėl to klausimo?
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Petrai, Seniūnų sueigoje buvo balsuota ir buvo sutarta, kad nekviesime. Seime buvote nusprendę nekviesti. Jeigu jūs norite, mes galime… Jeigu Seimas apsispręs, mes įrašysime, jeigu tiktai gerbiamasis G. Grina bus vietoje, jis ateis. Nematau… Galime sėdėti iki vakaro, išklausyti.
P. GRAŽULIS (TTF). Prašome frakcijos vardu įrašyti ir tegu ateina. Ir balsuosime.
PIRMININKĖ. Jūsų prašymas suprastas. Žiūrėsime, kaip apsispręs Seimas.
D. Mikutienė dėl darbotvarkės.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš tik norėčiau patikslinti gerbiamąją ministrę. Farmacijos įstatymo pataisos buvo parengtos Sveikatos reikalų komiteto iniciatyva ir buvo pasiūlyta ministrei taip pat prisijungti prie šio įstatymo projekto, kaip ir kitiems Seimo nariams. Todėl diskutuosime tarp sesijų. Šios įstatymo nuostatos susijusios su vaistų kompensavimo komisijų darbo skaidrumu. Kaip pasakė ministrė, iš tiesų mes galėsime diskutuoti tarp sesijų. Todėl labai prašau padaryti pateikimą, kad galėtume dirbti, gauti Vyriausybės išvadą ir t. t.
PIRMININKĖ. Ačiū. Daugiau pasiūlymų nėra. Taigi apsispręsime balsuodami. Socialdemokratų frakcija siūlo išbraukti iš darbotvarkės rezervinį 3a klausimą.
Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų išbraukta, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 114 Seimo narių: už – 56, prieš – 18, susilaikė 40. Nepritarta. Lieka darbotvarkėje.
Toliau yra frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ prašymas grąžinti į darbotvarkę Saugumo departamento vadovo gerbiamojo G. Grinos atsakymus į klausimus šiandieną. Prašome apsispręsti. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 55, prieš – 11, susilaikė 43. Pritarta. Vienu balsu pritarta. Mes turime susisiekti su gerbiamuoju G. Grina. Jeigu jūs sutiksite, mes vienu metu ten, kur yra mano atsakymai, derinsime laiką, kada jis gali ateiti. Tada jus informuosime.
Dėl visos darbotvarkės galime pritarti bendru sutarimu ar reikia balsuoti? Ne. Nereikia. Pritarta bendru sutarimu.
Prašau. Jums įjungta. Gerbiamasis P. Gylys.
P. GYLYS (MSNG). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Vos neįvyko tragiškas atvejis – mes vos neatšaukėme Seimo statuto kaip įstatymo. Tam, kad atšauktume įstatymą, reikia pereiti visas procedūras. Statutas veikia. Primenu Seimo Pirmininkei ir visai Seimo vadovybei, kad tokio balsavimo apskritai neturėjo būti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Aš noriu pasakyti, kad Statute tokių straipsnių, apie kuriuos jūs kalbate, nėra. Gerai.
10.21 val.
Seimo nutarimo „Dėl Daivos Raudonienės skyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kanclere“ projektas Nr. XIIP-2658 (svarstymas ir priėmimas)
Pradedame darbą. Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Daivos Raudonienės skyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kanclere“ projektas Nr. XIIP-2658. Svarstymo stadija. Niekas neužsirašė kalbėti. Ar galime po svarstymo?.. Nereikia balsuoti.
Pereiname prie priėmimo stadijos. Kadangi vienas straipsnis, prašau tokiu atveju pasakyti motyvus už ir prieš. Motyvas už – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Kadangi visi nori kalbėti tik už, paprasčiausiai aš siūlau išsirinkti kanclerį. Reikia dirbti, todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ar visi taip pat mąstote ir nenorite kalbėti, ar norite kalbėti? (Balsai salėje) Norite? E. Masiulis. Prašom.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Aš manau, kad kanclerio išrinkimo procedūra yra labai svarbus veiksmas, todėl tikrai kalbėti reikia. Artėjant šventėms norisi naujajam kancleriui pritarti ir palinkėti. Suprantant, kad kanclerio pozicija iš tikrųjų yra labai sudėtinga, nes dažnai tenka būti tarp Seimo narių ir kanceliarijos kryžminėje ugnyje, norėtųsi palinkėti, kad naujoji Seimo kanclerė, jeigu šiandien bus priimtas sprendimas, tikrai atsakingai vykdytų savo pareigas, dirbtų šiuolaikiškai, naujoviškai, taip, kaip jinai tą darė vadovaudama Audito komiteto biurui. Iš tikrųjų linkėdamas ištvermės, linkėdamas atsispirti įvairioms įtakoms ir būti maksimaliai objektyviai, kviečiu pritarti šiai kandidatūrai ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamoji Pirmininke. Tikrai neužimsiu visų 2 minučių. Visiškai pritardamas A. Sysui ir E. Masiuliui, ką jie sakė, ir prisidėdamas prie tų linkėjimų, kuriuos Eligijus čia taip gražiai ir gana tiksliai išvardijo, dar vieno, man atrodo, nepaminėjo. Būsimam kancleriui yra būtina savybė, nepaisant to, kad tvirtiname gana gležną ir simpatišką moterį, – tvirto stuburo turėjimas einant šias pareigas. Prisidėdamas prie visų Eligijaus linkėjimų ir prie to, ką Algis sakė, linkiu, kad tas stuburas būtų gana tvirtas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ir nuomonė už – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke, kad sugebėjote iki Naujųjų metų pasirinkti kandidatą, tuo labiau kad Seimo kanceliarijos darbe nebus sustojimo, susipažinimo. O jeigu gerbiamoji pretendentė laimės, linkiu tai, ką rašydavo skaičiukais, rodydama problemas, dabar įgyvendinti realiame gyvenime. Sėkmės jums!
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Nuomonės prieš nėra. Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui „Dėl Daivos Raudonienės skyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kanclere“ (penkeriems metams), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 112 Seimo narių: už – 111, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas (projekto Nr. XIIP-2658) priimtas. (Gongas. Plojimai)
Gerbiamoji, man vis tiek norisi sakyti Daiva, bet dabar jau, gerbiamoji kanclere, viso Seimo vardu sveikindama jus, noriu pasakyti: jūs matėte, kokį didžiulį pasitikėjimo kreditą jums parodė Seimas. Man tikrai didelė garbė, kad Seimas pasitikėjo mano teikta kandidatūra. Žinodama tave, tavo dalykines savybes, net neabejoju, kad tą pasitikėjimo kreditą tu patenkinsi šimtu procentų ir dar viršysi. Sėkmės, Daivute, tau! (Plojimai)
D. RAUDONIENĖ. Noriu visiems labai padėkoti už parodytą pasitikėjimą.
Keli žodžiai prieš Kalėdas. Norint padaryti didžius darbus, reikia ne tik veikti – reikia ir svajoti, o norint padaryti ką nors reikšminga, svarbu tuo ir tikėti. Ačiū jums visiems. Ramių Kūčių! (Plojimai)
10.28 val.
Valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatymo Nr. I-130 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2650 (priėmimo tęsinys)
PIRMININKĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, darbotvarkės 1-3 klausimas – Valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatymo Nr. I-130 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2650. Priėmimo stadija. Liko tik balsavimas.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 81, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2650) priimtas. (Gongas)
10.29 val.
Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2609(2) (priėmimo tęsinys)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2609(2). Priėmimo stadija. Likęs tik balsavimas.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 80 Seimo narių: už – 74, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2609(2) priimtas. (Gongas)
10.30 val.
Asmens tapatybės kortelės ir paso įstatymo projektas Nr. XIIP-2317(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-5a klausimas – Asmens tapatybės kortelės ir paso įstatymo projektas Nr. XIIP-2317(3). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką. Nėra. Pastraipsniui.
1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
4 straipsnis. Yra Teisės departamento pastaba. Komitetas jai pritarė. Ar galime pritarti 4 straipsniui su komiteto patikslinta… pagal Teisės departamento pastabą? Pritarta. 5 straipsnis… (Balsai salėje) Balsuojame? Balsuojame dėl Teisės departamento pasiūlymo? Balsuojame. Prašome balsuoti dėl Teisės departamento pastabos, kuriai pritarė komitetas. Jeigu pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, jeigu turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 99 Seimo nariai: už – 67, prieš – 3, susilaikė 29. Teisės departamento siūlymui pritarta. Ar galime bendru sutarimu priimti 4 straipsnį? Galime. Priimtas.
5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
6 straipsnis. Yra Seimo Teisės departamento pastaba pritarti iš dalies. Komiteto nuomonė? Ar galime pritarti 6 straipsniui su Teisės departamento pastaba, kuriai iš dalies pritarė komitetas? Pritarta.
7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 8 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 9 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas.
10 straipsnis. Yra Seimo Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas nepritarė. Ar galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu? Pritarta komiteto nuomonei nepritarti. Gal galime 10 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas.
11 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
Ir priedas. Ar galime priedą priimti bendru sutarimu? Priimtas.
Dėl viso. Nuomonės už ir prieš. Norinčių kalbėti nėra? Atsiprašau, tuojau pažiūrėsime. Yra. Nuomonė už – A. V. Patackas. Prašom.
A. V. PATACKAS (MSNG). Linkęs balsuoti už, tačiau taip ir liko neatsakyta į mano paklausimą dėl 5 straipsnio 9 dalies, kur nurodyta, jog galima gauti tapatybės kortelę ir be pirštų atspaudų, kurie vėliau įvedami į elektroninę erdvę. Yra tokių žmonių, kurie šito nenori. Tame variante, kuris dabar pateiktas, yra nurodytas kažkoks reglamentas – EB Nr. 2252/2004 numatyta tvarka ir atvejis. Koks čia reglamentas, nėra paaiškinta. Gal galėtų Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas daugiau paaiškinti ir atsakyti, ar yra numatyta galimybė neduoti pirštų atspaudų. Mes dar kartą svarstysime šitą patį įstatymą, ten jau ta 5 straipsnio 9 dalis yra pakeista. Bet iš to irgi viso vaizdo susidaryti negalima. Ar tokia galimybė neduoti savo pirštų atspaudų į elektroninę erdvę yra išlaikyta? Norėtųsi paaiškinimo. Šiaip būčiau linkęs pritarti, tačiau galbūt galėtų tiksliau paaiškinti 5 straipsnio 9 dalies esmę.
PIRMININKĖ. Ačiū. Yra dar nuomonė už – R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, klausimas atrodo tarsi labai buitinis, bet iš tikrųjų jis paliečia dešimtis tūkstančių Lietuvos piliečių, ypač tais atvejais, kai lietuviai, laikinai ar visą laiką dirbantys užsienyje, susiduria su labai praktiniais klausimais, kokį dokumentą jiems reikia turėti. Asmens tapatybės kortelė yra daugeliu atvejų patogesnis dokumentas negu pasas, ir nuo šiol jie galės susitvarkyti savo asmeninius reikalus užsienyje, tai yra neimti brangesnio ir griozdiškesnio dokumento, o gyventi su tapatybės kortele. Tai nei daug nei mažai, bet dešimtims tūkstančių žmonių bus keliasdešimčia litų ir trupučiu biurokratijos, ir didesne vieta piniginėje palengvintas gyvenimas. Kviečiu palaikyti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 95, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2317) yra priimtas. (Gongas)
10.37 val.
Rinkliavų įstatymo Nr. VIII-1725 61 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2318(2) (priėmimas)
Darbotvarkės klausimas 1-5b – lydimasis įstatymas, jis yra sujungus Nr. XIIP-1773 ir Nr. XIIP-2318. Rinkliavų įstatymo Nr. VIII-1725 61 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2318. Priėmimo stadija. Prašom, gerbiamasis Palioni. A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų… Prašom pristatyti, nes jis yra visas koreguotas. Prašom.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Yra gautas Seimo nario A. Palionio pasiūlymas ir Seimo Teisės departamento pastaba, ir vienam, ir kitai komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Gerai. Ar galime bendru sutarimu pritarti 1 straipsniui su A. Palionio pasiūlymu. Pritarta bendru sutarimu.
2 straipsnis taip pat yra su A. Palionio pasiūlymu. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ar galime pritarti? Galime. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū pranešėjui.
Už visą. Nuomonių už ir prieš norinčių sakyti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 91 Seimo narys: už – 88, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2318) yra priimtas. (Gongas)
10.40 val.
Konsulinio statuto Nr. I-886 25 straipsnio pakeitimo ir Statuto papildymo 251 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2319(3) (priėmimas)
Darbotvarkės klausimas 1-5c – Konsulinio statuto Nr. I-886 25 straipsnio pakeitimo ir statuto papildymo 251 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2319. Priėmimo stadija.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
Dėl viso. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 92 Seimo nariai: už – 91, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2319) yra priimtas. (Gongas)
10.41 val.
Konsulinio mokesčio įstatymo Nr. I-509 3, 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2320(2) (priėmimas)
Darbotvarkės klausimas 1-5d – projektas Nr. XIIP-2320, sujungti Nr. XIIP-947(2) ir Nr. XIIP-2320. Konsulinio mokesčio įstatymo Nr. I-509 3, 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2320. Priėmimo stadija.
Pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime 1 straipsnį priimti? Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso nuomonių už ir prieš norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 95, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2320) yra priimtas. (Gongas)
10.42 val.
Asmens tapatybės kortelės įstatymo Nr. IX-577 2, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-919(3) (priėmimas)
Darbotvarkės klausimas 1-6a – Asmens tapatybės kortelės įstatymo Nr. IX-577 2, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-919(3). Priėmimo stadija.
Yra gautas komiteto raštas, kad jeigu mes priėmėme visą 1-5 paketą, tai yra tas pats, todėl mums tiesiog reikėtų atmesti 1-6a ir 1-6b klausimus tam, kad nedubliuotume antrą kartą įstatymų, bet reikia atskirai balsuoti po vieną. Skelbiu 1-6a klausimą. Ar norite dar kalbėti? Ar norite visi kalbėti? Prašom. Nuomonė už – A. V. Patackas.
A. V. PATACKAS (MSNG). Taip, aš užsirašiau už, bet kadangi iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko negavau atsakymo į savo klausimą, kas per paslaptingas reglamentas, kodėl pakeistas 9 straipsnis ir galų gale ar yra galimybė žmogui neduoti savo pirštų antspaudų elektroninėje erdvėje, tai apsisprendžiau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, kadangi aš esu autorius šio projekto, dėl kurio mes dabar spręsime, tai jaučiu pareigą pasakyti, kad mes tikrai turėtume balsuoti prieš. Iš tiesų Seimas gal ne iki galo komitete suderino savo darbą, bet tikrai Teisės ir teisėtvarkos komitete viskas yra integruota, priimtas kitas įstatymas, jame šios idėjos yra įgyvendintos. Įstatymas yra geras, bet mes jam jau pritarėme. Kviečiu balsuoti prieš, kad nepadarytume teisininkams… Tiksliau, balsuoti už, kad būtų pritarta atmesti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamasis A. Ažubalis. Prašom.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, kolegos. 1-6a ir 1-6b klausimai tai yra įstatymų projektai, jeigu dabar kalbame apie juos, kurie, jeigu būtų priimti, dubliuotų tai, ką mes priėmėme prieš tai: tai 1-5a, 1-5b ir 1-5c klausimus. Tokiu atveju mes padarytume šiokią tokią teisinę nesąmonę, nes šie klausimai yra išspręsti prieš tai buvusiuose įstatymų projektuose. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Noriu perskaityti, truputį dėmesio! Statuto 159 straipsnio 1 dalis sako: „Įstatymo priėmimo metu siūlymai atmesti projektą nepriimami. Jis laikomas atmestu tada, jeigu negauna reikiamo balsų skaičiaus.“ Vadinasi, jeigu nebus 71, jis automatiškai nebus priimtas. Mes turime atlikti tokią netipinę procedūrą, bet informacija ir komitetų yra pateikiama, ir pats teikėjas tą patį sako. Registruojamės ir balsuojame. Siūlytina balsuoti prieš, bet jūsų valia, kaip jūs norėsite elgtis. Būtų gerai, kad nebūtų 71… Reikia 71? Supratau.
Balsavo 96 Seimo nariai. Už – 4, prieš – 63, susilaikė 29. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-919) nėra priimtas.
10.47 val.
Konsulinio statuto Nr. I-886 25 ir 42 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-920(3) (priėmimas)
1-6b klausimas – Konsulinio statuto Nr. I-886 25 ir 42 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-920(3). Situacija tokia pati. Balsuojame. Kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate už.
Balsavo 99 Seimo nariai. Už – 4, prieš – 63, susilaikė 32. Atmestas, nepritarta.
10.48 val.
Žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 papildymo 171 straipsniu ir 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2534(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 papildymo 171 straipsniu ir 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2534(3). Priėmimo stadija. Yra pasiūlymų, todėl kviečiu Kaimo reikalų komiteto pirmininką S. Bucevičių į tribūną. Mes tada pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio yra Seimo narių R. Paliuko ir V. Gapšio pasiūlymas. Kuris pristatysite? Gerbiamasis R. Paliukas. Prašom.
R. PALIUKAS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Mūsų pasiūlymas yra teikiamo įstatymo papildymo 171 straipsniu… papildyti 6 dalį, nes įstatymo projekto 1 straipsnyje siūloma nustatyti, kad tuo atveju, jeigu ūkio subjektui šio straipsnio 1–5 dalyse nustatyta tvarka paskirta individualių žvejybos galimybių dalis viršija 40 % kiekvienos žuvų rūšies Lietuvos Respublikai skirtų žvejybos galimybių, ūkio subjektas Žemės ūkio ministerijos nustatyta tvarka privalo perleisti jam paskirtų individualių žvejybos galimybių dalį, kuri viršija 40 % kiekvienos žuvų rūšies, su juo nesusijusiems ūkio subjektams, kaip numatyta 142 straipsnio 12–19 dalyse, kurie valdo Lietuvos Respublikos žvejybos laivus.
Pasiūlymas grindžiamas šiais argumentais. Pagal Lietuvos Konstituciją negalima riboti asmens laisvės, taip pat ir ūkinės (…) laisvės. Tai daroma tik įstatymu ir ribojimais negalima paneigti teisių ir laisvių prigimties bei esmės. Todėl įstatymo projektu nenumačius ūkio subjektams galimybės perleisti 40 % draudimą viršijančios paskirties kvotų dalies kitiems ūkio subjektams, būtų galimai nukrypta nuo šios konstitucinės normos. Taip pat nuosavybė yra neliečiama ir gali būti paimta tik įstatymo nustatyta tvarka visuomenės poreikiams. Todėl mes ir siūlome nustatyti ūkio subjektui paskirtos ir minėtą 40 % draudimą viršijančios kvotos perleidimo galimybę pagal Žemės ūkio ministerijos nustatytą tvarką.
Nepriėmus šio papildymo, kyla reali rizika, kad dėl neišvengiamų tolesnių teisinių ginčų faktinė žvejyba būtų galimai sustabdyta. Mes visi esame vienodai suinteresuoti, kad žvejai jau nuo sausio 1 d. pagal priimtus teisinius aktus galėtų pradėti žvejoti pagal šį siūlomą įstatymo 171 punktą. Kviečiu Seimo narius pritarti mūsų papildymui, tada būtų galima balsuoti dėl viso šio įstatymo pataisos. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Reikia 29 Seimo narių palaikymo. Balsuojame. Kas palaikote šią pataisą, balsuojate už.
Už yra 25. Pritrūko iki 29 palaikymo, vadinasi, pataisa nėra svarstoma.
Pastraipsniui. 1 straipsnį galime priimti bendru sutarimu ar reikia balsuoti? Galime bendru sutarimu. Pritarta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 3 straipsnis. Galime priimti?.. Atsiprašau, yra Teisės departamento pasiūlymas, pastaba, kuriai pritarė komitetas. Galime priimti su komiteto pateikta pastaba? Priimta. Ačiū pirmininkui.
Dėl viso nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė prieš – V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Iš tikrųjų tas įstatymas apipintas didele mistika, ginčais ir debatais. Manau, gerai, kad dėl įstatymo diskutuojame, bet žinokime tada visas detales iki galo. Ne kartą buvo minėta, kad yra teismų nutartys ir sprendimai, pagal kuriuos būtina priimti tą įstatymą. Aš perskaičiau paskutinę Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo nutartį, kurioje nieko nekalbama apie tai, kad reikia priimti kokį nors įstatymą, konkrečiai tokį ar kitokį.
Kalbama apie tai, kad reikia panaikinti ministro įsakymo du punktus, t. y. 19 ir 26. Turiu pasakyti, kad, mano žiniomis, tie punktai jau panaikinti daugiau nei metai, ar panašų laikotarpį jie jau nebegalioja. Vyriausiasis administracinis teismas, kadangi bylos užsilaiko, priėmė tokį sprendimą, kuris buvo dėl seno teisės akto. Todėl aš nematau jokios būtinybės priimti įstatymą ypatingos skubos tvarka ir žiūrėti, verstis strimgalviais. Mes turime žiūrėti taip, kad ilgalaikėje perspektyvoje neprarastume kvotų. Čia kalbama apie tai, kad mes išbalansuosime ūkio subjektus, kurie yra nusipirkę laivų ir panašiai, ir galiausiai jie nežvejos. Jeigu jie nežvejos, mes nebeteksime kvotų kaip valstybė.
Deja, tokiam įstatymui ir tokia skuba negaliu pritarti. Aišku, aš suprantu, kad įstatymas eina ir greičiausiai už jį šiandien bus balsuojama, bet Vyriausybės išvados nėra, formalios Vyriausybės išvados, kaip reikalauja Seimo statutas, nėra. Todėl manau, kad galimai pažeidžia Seimo statuto reikalavimus toks įstatymo priėmimas dabar, ir neatmetu galimybės, kad, pasikonsultavęs su kitu Seimo nariu teisininku, aš prašysiu, kad būtų pasinaudota ta Statuto nuostata, kuria dešinieji naudojosi dėl „Sodros“ biudžeto ir dėl kitų biudžetų, t. y. kreiptis į Etikos ir procedūrų komisiją, ar nebuvo iš esmės pažeista įstatymo priėmimo procedūra ir ar Seimo Pirmininkė gali pasirašyti ir perduoti tą įstatymą pasirašyti Lietuvos Respublikos Prezidentui. Etikos ir procedūrų komisija tada įvertins, ar galima be Vyriausybės išvados tokį įstatymą priimti. Aš manau, kad ne.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų kalba sukėlė diskusijų ir tai yra gerai. Nuomonė už – B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš ilgai nekalbėdamas noriu pasakyti, kodėl mes įsivėlėme į šią situaciją. Šiandien, ir ne tik šiandien, mes kryžiuojame ietis ir be reikalo gaištame laiką.
Pirmiausia noriu pasakyti, kad 2013 m. Kaimo reikalų komitetas atkreipė Žemės ūkio ministerijos dėmesį, kad blogai skirstomos kvotos. Kad kas nors Žemės ūkio ministerijoje sureaguotų – niekas, iki šios dienos viskas vyksta po senovei. Negalvokite, kad mes turime kokių nors interesų, mes gražiai prašėme, kad vienam subjektui negalima atiduoti 80 %. Ministerija turėjo reaguoti į tą dalyką, tačiau niekas į nieką nereagavo, todėl šiandien tokia situacija. Aš noriu paprašyti visų Seimo narių balsuoti už ir išeiti iš tos nelaimingos situacijos, į kurią mus įvėlė pati ministerija. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Iš esmės aš, matydamas šį neišdiskutuotą procesą, kadangi paskutinis Kaimo reikalų komiteto posėdis vyko kartu su Žuvininkystės komitetu, mačiau spaudimą viena kryptimi. Nesakysiu, kuria kryptimi, kad neįsižeistų kolegos, bet taip Seime negalima svarstyti klausimo.
Jūs, gerbiamoji Pirmininke, sakėte, kad yra Vyriausybės išvada. Ką tik kalbėjau su ministre. Dėl šio įstatymo projekto Vyriausybės išvados nėra, kaip nėra ir dėl kito. Nors prieštaravimų jie neišreiškė, bet oficialaus dokumento nėra.
Aš pritariu gerbiamajam kolegai V. Gapšiui, kad vis dėlto reikėtų neskubėti priimti šį sprendimą. Aš nesu prieš, bet nusišalinsiu nuo svarstymo, nes matau, kad yra neparengtas ir pirmalaikis svarstymas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Vidžiūnas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ne dėl įstatymo esmės, o dėl procedūrų, kuriomis mes gyvename. Iš esmės svarstydami šį įstatymo projektą ir Kaimo reikalų komitetas, ir Seimas sprendžia beviltišką Žemės ūkio ministerijos aplaidumą šiuo klausimu, Vyriausybės ir Ministro Pirmininko neturėjimą ką pasakyti dėl šio klausimo. Mes dvejus metus Seime… Kaimo reikalų komitetas, visos frakcijos sutarė dėl pagrindinio dalyko, kad reikia tvarkyti kvotas. Vyksta teismai, vienas pralaimėjimas, antras pralaimėjimas. Kai viceministru buvo R. Šatkauskas, nieko nevyko, dabar jau yra ceitnotas.
Ką aš dabar turiu pasakyti? Kad Darbo partijos narė ministrė V. Baltraitienė kreipiasi į Seimą (beje, kodėl neišdalytas jos raštas, aš nežinau) ir prašo: priimkite skubos tvarka šį įstatymą, Vyriausybės išvadų neprašykite, beje, Seimas jau yra apsisprendęs neprašyti. Ponas V. Gapšys protestuoja. Tai atšaukite savo ministrę, jeigu nesusitariate dėl šių dalykų. Tai, kad Vyriausybė negali pasakyti savo nuomonės ir Seimas iš esmės turi kištis į dalykinius, techninius dalykus, kolegos, Kalėdos, linkime, kad kitais metais nebūtų tokių ceitnotų. Siūlau balsuoti už šį įstatymą, kaip prašo ir žemės ūkio ministrė.
PIRMININKĖ. Ačiū. K. Starkevičius – nuomonė už.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų artėja kiti metai, nauji žvejybos metai, ir žvejams mes turime suteikti teisę dirbti, suteikti teisę gaudyti žuvį. Visas šis laikotarpis, dveji metai, kai nesugebama paskirstyti kvotų, privedė prie to, ir tas teismo sprendimas man šiek tiek taip pat yra abejotinas, jeigu kreiptumės į Konstitucinį Teismą. Kodėl Seimas turi skirstyti kvotas? Pasikeis situacija ir ką? Mes vėl iš naujo turėsime skirstyti? Čia yra tam tikrų kazusų.
Aišku, turėjo būti Vyriausybės išvada. Aš tikrai kreipiuosi į premjerą. Ar vakar buvo sunku, kadangi kilo toks ažiotažas, kad jos reikia, susirinkti Vyriausybei ir priimti vieną ar kitą sprendimą? Dabar mes gavome ministrės V. Baltraitienės raštą, kuriame rašoma, kad nereikia Vyriausybės sprendimo. Mes dar anksčiau siūlėme V. Baltraitienei pasirašyti šį įstatymą, kad būtų tvirčiau, ir tada galėtume sakyti, kad ministrė laikosi vienos krypties. Dabar patekome į pato situaciją. Kad ir koks būtų sprendimas, bet jo reikia, nes yra grėsmė prarasti kvotas. Jeigu mes jų neišžvejosime, tai jos paprasčiausiai bus atimtos, atiduotos kitoms šalims. Nesakau, kad čia pats geriausias sprendimas, tačiau jis būtinas ir šiandien būtina šį klausimą spręsti.
PIRMININKĖ. Ketvirtasis nuomonę už nori pasakyti E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Iš tikrųjų visame žvejybos sektoriuje susiklostė keista situacija. Čia galėtume kalbėti apie tai, kaip atsitiko, kad kažkas įgijo 76–78 % kai kurių rūšių žvejybos kvotų. Toliau irgi tęsiasi keista situacija ir, tiesą sakant, nenorėčiau čia teisinti vienos ar kitos žvejyba užsiimančių įmonių grupės.
Tačiau šiandien kalbėkime apie Seimo reikalą ir apie valstybės reikalą. Valstybės reikalas yra užtikrinti, kad sektoriuje dirbančios žvejų įmonės galėtų dirbti. Jie patys pripažįsta, kad sausis ir vasaris yra tinkamiausias laikotarpis darbams vykdyti, t. y. žvejybai. Jeigu šiandien Seimas nepriims jokio įstatymo, ministrė, mano supratimu, atsisakys įtvirtinti kvotas įsakymu, kadangi teismų nutarimai neleidžia ministrui įsakymu nustatyti kvotų. Mes esame priversti priimti įstatymą.
Gerbiamajam V. Gapšiui, kuris dabar kalba telefonu, noriu pasakyti. Jeigu mes nepriimsime šio įstatymo šiandien, bus sustabdyta žvejyba po Naujųjų metų, nepriėmus įstatymo, kils grėsmė Lietuvai prarasti kvotas, nors ponas V. Gapšys įtikinėja, kad nepriimtume, nes galime prarasti kvotas. Mano manymu, atvirkščiai, valstybei kils pavojus, jeigu mes šiandien nepriimsime jokio sprendimo.
Vėlgi nemanau, kad sprendimas yra optimalus ar idealus. Kalbėjau su kitai žvejų pusei atstovaujančiu A. Aušra, kurio iniciatyva šiandien buvo siūloma pataisa. Šiandieninė pataisa yra netinkama, tačiau jeigu kovo mėn. būtų pateiktas papildymas, manau, būtų galima sudėlioti balansą tarp įvairių interesų. Tačiau šiandien reikia priimti įstatymą tokį, koks jis yra pateiktas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamieji Seimo nariai, nuomonės už ir prieš išsakytos. Noriu sutikti su gerbiamojo A. Skardžiaus nuomone, kad nėra Vyriausybės išvados. Kadangi praeitą posėdį jūs labai aktyviai diskutavote ir visi sakėte, kad reikia būtinai priimti, todėl ministrė buvo parašiusi raštą. Bet kai atidžiai paskaitai teismo nutartį, tai Vytautas sako tiesą. Todėl aš, kaip Seimo Pirmininkė, noriu paprašyti pertraukos ir sulaukti Vyriausybės išvados tam, kad būtų teisiškai viskas išsiaiškinta. Tikrai niekas nesugrius ir kovo mėnesį galėsime priimti.
Prašom. Ministras Pirmininkas.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, mes prašymą gavome tik praėjusios savaitės ketvirtadienį, o Vyriausybės posėdis bus tik šiandien. Nei A. Butkevičius, nei kitas… arba ministras negali priimti jokių sprendimų vienašališkai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Aš naudojuosi Pirmininkės teise ir, atsižvelgdama į Seime esančiųjų pasakytas nuomones, dar prašau pertraukos sulaukti Vyriausybės išvados.
Prašau balsuoti. Kas pritariate, kad sulauktume Vyriausybės išvados, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Aš prašau sulaukti Vyriausybės išvados. Gerbiamasis Vytautai ir premjere, norėčiau, kad balsuotumėte, ar laukiame Vyriausybės išvados, ar ne.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 34, prieš – 25, susilaikė 35. (Balsai salėje)
Mes statutiškai aiškinamės. Taigi Seimas nepritarė. Tada pagal 109 straipsnio 1 dalį prašau pertraukos iki kito posėdžio naudodamasi Seimo Pirmininkės teise.
Balsuojame. Kas pritariate, kad atidėtume klausimą iki kito posėdžio? (Balsai salėje)
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 19, prieš – 30, susilaikė 45. Jūsų teisė, jūs apsisprendėte. Tik noriu pasakyti, kad Seimo Pirmininkė Seimo salėje išnaudojo visas galimybes teisiškai išspręsti dėl įstatymo.
Balsuojame. Nuomonės už, prieš pasakytos. Balsuosime ir išspręsime įstatymo priėmimo klausimą. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 91 Seimo narys: už – 78, prieš – 1, susilaikė 12. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2534) priimtas. (Gongas) (Balsai salėje) Kad jau viską pasakėte. Prašom.
Replika po balsavimo – gerbiamasis A. Vidžiūnas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone Pirmininke, aš esu opozicijos Seimo narys, bet aš noriu, kad Seimo Pirmininkė turėtų autoritetą. Tai, ką jūs pastaruoju metu darėte, nešiodama pono V. Gapšio ir pono A. Skardžiaus portfelį, tai buvo nesolidu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Aš jums turiu teisę atsakyti. Aš labai norėjau, kad šis įstatymas pereitų balsavimus labai skaidriai. Tikėsimės, kad atsiras žmonių, kurie išsiaiškins realiai teisinę situaciją.
Prašom. Gerbiamasis E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Galėčiau sakyti, kad man čia viskas aišku, tačiau apsimesiu kvaileliu ir sakysiu – man čia labai daug kas neaišku. Šiaip akivaizdus yra vienintelis dalykas – ponia Seimo Pirmininkė pasielgė labai krikščioniškai: atsukote vieną žandą Seimui – gavote, po to atsukote antrą žandą – irgi gavote. Su artėjančiomis Kalėdomis!
PIRMININKĖ. Viskas labai gerai. Demokratinėje valstybėje visi turi teisę išsakyti savo nuomonę, net ir Seimo Pirmininkas. Bet gyvenimas parodys, kas buvo teisus, ar Seimo Pirmininkė, ar jūs. Gerai.
11.09 val.
Įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo kovojant su nusikalstamumu ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-1817(2) (svarstymas ir priėmimas)
Toliau. Balsuojame. Toliau darbotvarkės 1-8 klausimas – įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo kovojant su nusikalstamumu ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-1817. Svarstymas. Pagrindinis komitetas – Užsienio reikalų komitetas. Pirmininkas B. Juodka. Prašom.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, gruodžio 17 d. Užsienio reikalų komiteto buvo svarstomas minėtas įstatymas. Komiteto sprendimas – pritarti bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pranešėją V. Gapšį.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Bendru sutarimu už komitetas pritaria.
PIRMININKĖ. Ačiū. Svarstymas. Svarstymo stadijoje norintys kalbėti… Taip, yra redakcinė Teisės ir teisėtvarkos komiteto pastaba, kuriai pagrindinis komitetas nepritarė. Ar Teisės ir teisėtvarkos komitetas sutinka? Sutinka. Norinčių kalbėti po svarstymo nėra.
Vienas straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
Priėmimas. Dėl viso norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 81 Seimo narys: už – 81, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1817) priimtas. (Gongas)
11.12 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 papildymo 802 straipsniu“ projektas Nr. XIIP-2291(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-9 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 papildymo 802 straipsniu“ projektas Nr. XIIP-2291. Svarstymas. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pranešėją V. Skarbalių.
V. SKARBALIUS (DPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Teisės ir teisėtvarkos komitetas kaip pagrindinis nagrinėjo minėtą įstatymo projektą ir bendru sutarimu – už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką B. Bradauską. Nėra. Gal gerbiamasis A. Palionis galėtų ateiti? Ačiū, tuoj.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį projektą. Balsavimas: 9 balsavo už, 1 – prieš, 2 susilaikė.
PIRMININKĖ. Ačiū. Svarstymo stadijoje diskutuoti nori trys Seimo nariai. Pirmąjį kviečiu A. Ažubalį. Prašom.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Pirmininke, kolegos, keletas pastabų dėl teikiamo įstatymo. Paprastai emigracijos klausimai Seime buvo ir iki šiol yra svarstomi Žmogaus teisių komitete, Užsienio reikalų komitete, Teisės ir teisėtvarkos komitete, nes čia kalbama apie Europos Sąjungos emigracijos politiką, kuri yra viena iš didžiausių iššūkių šiandienos Europai. Dar daugiau pasakysiu, Užsienio reikalų komitetas svarsto šiuos klausimus todėl, kad jis mandatuoja Užsienio reikalų taryboje mūsų ministro, t. y. Vyriausybės ir valstybės, poziciją šiais klausimais.
Kai skaitau dabar pateiktą projektą, man kyla mintis, kad jis būtų adekvatus, jeigu būtų pervadintas kitaip: Emigracijos, reemigracijos ir užsienio lietuvių komisijos sudarymas, nes aš supratau taip, kad šito teisės akto rengėjų tikslas buvo sunorminti bendradarbiavimą, santykius su pasaulio lietuviais, t. y. kalbėti apie lietuvių emigraciją iš Lietuvos ir apie galimybes stiprinti reemigraciją į Lietuvą, tai yra nieko bendro neturint su trečiųjų šalių imigracija į Europos Sąjungą ir kartu į Lietuvos Respubliką, su tuo susijusius visus teisės aktus, su tuo susijusius santykius su FRONTEX, t. y. Europos Sąjungos sienų apsaugos agentūra, ir kitais panašiais dalykais, kurie yra labai svarbūs ir kuriuos jau iki šiol svarstė trys komitetai. Vienas iš jų – Užsienio reikalų komitetas – yra konstitucinis, nes mandatuoja Vyriausybę.
Taigi, kolegos, iš esmės pritardamas idėjai aš vis dėlto siūlau, kadangi susipažinau su šiuo projektu tik šiandien, nes jis nebuvo teikiamas nei Užsienio reikalų komitetui, nei Žmogaus teisių komitetui, nei Socialinių reikalų ir darbo komitetui, kurie susiję su emigracijos klausimais, siūlau dar padirbėti ties šiuo įstatymo projektu, kad jis atitiktų pačių teikėjų sumanymą kalbėti apie lietuvių diasporą pasaulyje ir jos santykį su Lietuva. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu V. Vasiliauską.
V. VASILIAUSKAS (TTF). Ačiū, ponia Seimo Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, pritardamas prieš tai kalbėjusio kolegos A. Ažubalio mintims vis dėlto norėčiau patikslinti, kad Migracijos komisija neatsitiktinai taip pavadinta, nes jinai apima abu procesus – ir emigraciją, kuri dabar, aišku, yra pati aktualiausia ir skaudžiausiai Lietuvą palietusi, ir tai, be abejo, bus viena iš būsimos komisijos užduočių, tačiau yra imigracija, yra imigracija. Kol Lietuvos socialiniai ir ekonominiai rodikliai yra kuklūs, kol kas Lietuva dar nejaučia, tačiau šita rykštė skaudžiausiai yra palietusi išsivysčiusias šalis – Jungtines Amerikos Valstijas, kur, kaip žinote, Migracijos tarnyba yra viena įtakingiausių ir baisiausių, ir Europos Sąjungos, ir taip toliau.
Be to, kol kas be ryškesnės parlamentinės priežiūros yra paliktos galingos struktūros, kurios rūpinasi migracijos procesais: pirmiausia Migracijos departamentas, taip pat Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai priklausanti Darbo birža, kuri rūpinasi nelegaliais imigrantais ir nelegaliu darbu, pagaliau Valstybinė sienos apsaugos tarnyba, kuri irgi rūpinasi nelegalia imigracija. Šitos valstybinės institucijos yra paliktos be parlamentinės kontrolės. Tai būtų taip pat viena iš reguliavimo sričių, kuria užsiimtų šita nauja Seimo komisija. Todėl siūlau jos steigimui pritarti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu O. Valiukevičiūtę. Prašom, Onute.
O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). Gerbiamieji, nežinau, ar sąmoningai buvęs užsienio reikalų ministras nepaminėjo, kad su visais tais klausimais, kurie susiję su pasaulio lietuvių migracija, taip pat yra susijusi ir dabar veikianti Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisija, kuri tuos klausimus sprendžia Seimo nutarimu. Tačiau iš esmės pritardama šios naujos komisijos steigimui norėčiau tiesiog paklausti, ką ketinama daryti su dabar veikiančia Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisija, kurios uždaviniai teikiamu projektu yra perkeliami į siūlomas įkurti Seimo ir užsienio lietuvių komisijos kryptis ir uždavinius. Čia kalbu apie 12 punktą.
Teisininkų ir mano manymu, tokiu atveju būtina priimti Seimo nutarimų projektus, kuriais būtų naikinama dabar veikianti Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisija, ir turi atsirasti kitas Seimo nutarimas, kuriuo yra patvirtinti šios komisijos nuostatai. Jie buvo patvirtinti 2007 m. balandžio 18 d. nutarimu „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos nuostatų patvirtinimo“. Jeigu bus nuspręsta, kad turi dirbti abi šios komisijos, tada iš šio naujo projekto reikia išbraukti 12 punktą.
PIRMININKĖ. Ačiū Onutei. Visi norintys kalbėti pasisakė.
Grįžtame prie svarstymo stadijos. Dėl 1 straipsnio yra M. Zasčiurinsko, Seimo nario P. Urbšio ir kitų Seimo narių pataisos. Aš pirmiausia siūlau, jeigu jūs sutiktumėte, apsvarstyti Seimo narių grupės pasiūlymą, nes jie siūlo viską išbraukti. Jeigu jam bus pritarta, tada nėra tikslo kito… Ar jūs norite iš eilės? Klausiu M. Zasčiurinsko. Jūsų teikimas. Ar jūs sutinkate, kad jūsų siūlymą svarstytų po grupės? (Balsai salėje) Tas pats.
Tada teikiu Seimo narių P. Urbšio, R. Baškienės, L. Balsio, R. Ačo, V. A. Matulevičiaus, A. V. Patacko, A. Stancikienės ir J. Varkalos pasiūlymą. Kas pristatys? Gerbiamoji R. Baškienė. Prašom.
Dėl vedimo tvarkos? Taip. Gerbiamasis A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKĖ. Atsiprašau, Rima.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, aš atkreipčiau dėmesį į A. Ažubalio išdėstytus kai kuriuos argumentus. Pasižiūrėjau į darbotvarkėje surašytus komitetus. Mano galva, tikrai gal čia per neapsižiūrėjimą apsileidome ir nepasiūlėme Užsienio reikalų komitetui specialiai pasvarstyti ir pateikti savo galbūt irgi reikalingus pasiūlymus. Tikrai neprieštaraujam pačiai tokios komisijos kūrimo įdėjai.
Aš frakcijos vardu tiesiog siūlau dabar daryti pertrauką, kaip jūs irgi pasiūlėte, iki kito posėdžio, o tai reiškia iki kovo 10 d., vis tiek čia niekas dabar neįvyks per tas dienas, ir tada galbūt prašom papildomai Užsienio reikalų komiteto specifiškai pasižiūrėti į šiuos pasiūlymus ir paderinti, kad nebūtų prieštaravimo tarp komiteto ir naujos komisijos įgaliojimų.
PIRMININKĖ. Ačiū. Atsiprašau, Rima. Statutinis prašymas. Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija prašo pertraukos iki kito posėdžio.
Balsuojame. Kas pritariate pertraukai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Kovo mėnesį.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 66, prieš – 5, susilaikė 19. Pertraukai pritarta. Pertrauka iki kito posėdžio, vadinasi, iki pavasario sesijos.
11.24 val.
Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo Nr. I-722 3, 4, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XII-1234 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2659(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Dabar turime šiek tiek laiko. Kviečiu svarstyti 1 rezervinį – Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo Nr. I-722 3, 4, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XII-1234 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-2659. Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, anksčiau buvo priimtas Valstybės ir savivaldybių valdymo įstatymas ir buvo padaryta techninė klaida – du kartus kartojasi 24 straipsnio 7 dalis. Tiesiog vieną septinta, kitą aštunta dalimi padarome, ir viskas. Techninis dalykas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Norinčių jūsų klausti nėra. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Siūlau ypatingą skubą, nes čia techninis pataisymas. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta.
Svarstymas. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Čia tik vienas straipsnis? Vienas straipsnis. Dėl nuomonių už prieš norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 74 Seimo nariai: už – 73, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2659) yra priimtas. (Gongas)
11.26 val.
Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 11, 14, 26, 27, 29, 30, 31 ir 33 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2037(2) (priėmimas)
Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. Darbotvarkės 1-10a klausimas – Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 11, 14, 26, 27, 29, 30, 21 ir 33 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2037(2). Priėmimas.
Pastraipsniui. Gerbiamieji Seimo nariai, pastabų ir pasiūlymų nėra gauta. Ar galime visus dešimt straipsnių, nuo 1 iki 10, priimti bendru sutarimu iš karto? Galime pritarti? Ačiū. Priimta. Pastraipsniui priimta.
Dėl viso nuomonės už ir prieš. Nuomonė už – A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolegos, tikrai reikia priimti šitą įstatymo projektą, nes ir dabar naujai paskirta Seimo kanclerė turėtų stebėti, matyti ir informuoti, jeigu yra pažeidinėjami įstatymai kokioje nors Seimo patalpoje. Analogiškai ir turgaviečių administratoriai vis dėlto turi prisiimti atsakomybę ir matyti. Jeigu vyksta kokia nors prekyba nelegaliais produktais, jie turi informuoti policiją. Ne patys imtis priemonių, kaip kartais kai kurie kolegos aiškina, bet tiesiog turi informuoti. Kadangi šitą įstatymo projektą pasiūlė daugumos frakcijų atstovai, tikrai siūlau balsuoti ir priimti jį.
Mane tik stebina vienas dalykas. Pavyzdžiui, prieš pusantrų metų aš teikiau analogišką įstatymo projektą, kad seniūnai, jeigu žino ir mato, kad jų teritorijoje vyksta panašūs dalykai, irgi turėtų pareigą informuoti policiją, nes seniūnai tikrai daugiausiai žino apie savo žmones, kuo jie užsiima, kas išvykę ir kuo jie prekiauja. Gaila, kad jūs tada atmetėte praktiškai analogišką įstatymo projektą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Kaip tik gerbiamasis A. Matulas ir pasakė, kad mes darome išskirtinį dalyką, tai yra tik vienai kategorijai verslo atstovų uždedame prievolę stebėti, po ko, suprantama, jie turi drausti ir panašiai. Svarbiausia, kad įstatyme nepasakyta, kad ir rūkyti negalima šitų cigarečių, tai taip pat turi būti įtraukta. Be to, galima pasakyti, kad švietimo įstaigų vadovai nustatė ir įstatymu, ir taisyklėmis. Tas viskas vyksta ir ten dažnai rūkomos kaip tik tokios akcizinės cigaretės, bet kartu jie nebaudžiami. Aš manau… Kolegos, siūlau apsispręsti ir grąžinti tobulinti šitą įstatymą. Dėkui.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, jeigu mes norime nelegalią cigarečių prekybą ištraukti iš šešėlio ir norime daugiau lėšų surinkti į biudžetą, nors aš nepritariu šitam šaltiniui, tai manau, kad iš tikrųjų turime įgalinti turgaviečių administraciją pranešti policijai, kuri ir vykdo būtent tų turgaviečių priežiūrą, nes apie 90 % turgaviečių yra privačiose rankose ir tik likusi dalis yra savivaldybių. Aš manau, kad šita poveikio priemonė yra normali. Norėdami sumažinti šešėlį Lietuvoje, kad daugiau lėšų patektų į biudžetą, mes turime priimti šitą įstatymą. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aišku, negalima pasakyti, kad galima prekiauti kontrabandinėmis cigaretėmis. Su kontrabanda reikia kovoti, kovoti labai ryžtingai, efektyviai ir greitai. Bet kai mes kalbame apie atsakomybės už kontrolę perkėlimą vienam privačiam verslo subjektui kontroliuoti kitą, t. y. turgaus direktorius, kuris yra, tarkim, privačios įmonės vadovas, kontroliuos kitą privatų prekybininką… Man atrodo, Lietuvos įstatymuose ir Konstitucijoje parašyta, kad viešąją tvarką užtikrina ir su nusikaltimais kovoja policijos ir teisėtvarkos institucijos. Dabar, ne paslaptis, labai daug atvejų, kai šalia turgaus yra policijos komisariatas ir patys policininkai viską žino, kas kur prekiauja, bet nieko nedaro. Tai yra galimai korupcijos apraiškos mūsų teisėtvarkos institucijose. Visų pirma turėtume stiprinti šitą pusę – gerinti policijos darbą, stiprinti pilietinę visuomenę. Ir dabar juk niekas nedraudžia turgaus direktoriui, jeigu jis pats nekorumpuotas ir sąžiningas, pranešti policijai, kad ten ir ten prekiauja kontrabandinėmis cigaretėmis.
Aš manau, kad šitas draudimas nebus efektyvus. Geriau stiprinti tą pusę, kurią reikia stiprinti, – kovoti su korupcija teisėtvarkos sistemoje, stiprinti pilietinę visuomenę ir raginti piliečius visų pirma nepirkti kontrabandinių prekių. Tai bus pati geriausia kova, ir tai yra mūsų, kaip Seimo narių, manau, nemažas uždavinys ir didelės galimybės šitą pilietinę visuomenę stiprinti. Aš manau, kad šitą įstatymą reikėtų grąžinti rengėjams tobulinti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 72, prieš – 3, susilaikė 12. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2037) yra priimtas. (Gongas)
11.33 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2038(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-10b klausimas – Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Atsiprašau, gerbiamasis J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Atsiprašau, Pirmininke, kortelė neveikė, aš – už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dėl protokolo – J. Kondrotas balsavo už.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Nuomonės už, prieš. Nuomonė prieš – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui. Aš kritikuoju šį įstatymą. Kolegos, susivokime. Viskas gražiai surašyta: įgalioti asmenys, pastebėję, įtarę, kad jų administruojamoje turgavietėje asmenys gabena, laiko ir panašiai, bet užmiršot įrašyti žodį „vartoja“. Jeigu jis vartoja, niekas negalės prie jo prikibti. Logiškai suvokime, ką mes darome! Panašiai priimame, kaip ir rūkyti prie balkonų nevalia, jis negalios ir neveiks, taip ir šiuo atveju. Manau, kad šis įstatymas yra neparengtas, ir prašau tiesiog grąžinti, ir parengti jį iš esmės. Aš už tai, kad tai būtų prevencija, stebėsena, ir dabar turgaviečių vadovai, kai reikia, praneša tokius dalykus, bet kai po tuo slypi baudos, tai čia galima taip gražiai sužaisti, kad tik padidėtų psichologinė įtampa. Dėkui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 81 Seimo narys. Už – 55, prieš – 1, susilaikė 25. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2038) priimtas. (Gongas)
11.36 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 1632 ir 320 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2039(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-10c klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 1632 ir 320 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2039(2). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Gerbiamieji Seimo nariai, pasiūlymų nėra. Yra septyni straipsniai, ar galime iš karto pritarti visiems septyniems straipsniams bendru sutarimu? Pritarta.
Dėl viso nuomonės už, prieš. Prieš – E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Čia, kolegos, tikrai, jeigu priimate šį įstatymą, tai yra 1631 pakeitimą, tai skaitykite, kad Alkoholio, Tabako įstatymuose buvo aiškiai pasakyta, jeigu tai daroma. Pirmą kartą matau, kad Administracinių teisės pažeidimų kodekse, kuris yra aukštesnis įstatymas, įrašoma „galimai vykdoma“. Paaiškinkite man tą žodį „galimai“. Visi teismai tokius dalykus ir atmes. Tai viena. Konstitucinis irgi pasisakys taip pat, kad šis dalykas yra perteklinis ir subjektas kito subjekto, jeigu jis neturi pareigūno statuso, vykdyti negali… O dėl galimai skundimo, yra ar nėra, tai išeis tokie psichologiniai dalykai… Iš vienos pusės, atnešęs cigarečių pakelį, numetęs, paskambinęs pats apkaltinsiu, kad vadovai nedirba, jie bus baudžiami. Arba vadovas, norėdamas susidoroti su kitu sąžiningu smulkiuoju verslininku, lygiai taip pat įskųs dėl galimai ko nors turimo, ir taip bus paralyžiuotas jo darbas tam tikram laikui. Todėl išties siūlau, kolegos, šio Administracinių teisės pažeidimų kodekso dėl 2 straipsnio nepriimti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 80 Seimo narių. Už – 54, prieš – 1, susilaikė 25. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-2039) priimtas. (Gongas)
11.39 val.
Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1784(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-11 klausimas – Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1784(3) Priėmimo stadija. Kviečiu gerbiamąjį K. Kuzminską, Sveikatos reikalų komitetas. Yra pataisų.
Dėl 1 straipsnio yra Seimo narės V. Filipovičienės pataisa. Prašom, Vilija, pristatyti savo pataisą.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Labai ačiū. Mano yra pataisa, kad siūloma atsisakyti šių 5 metrų prie vaikų žaidimų aikštelių ir gyvenamųjų namų. Aš manau, tai yra neįgyvendinamas dalykas. Toliau palikau kaip… Prašau pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Reikia 29 Seimo narių palaikančių. Kas palaikote, komitetas… Gal bendru sutarimu palaikome pataisą, kad svarstytume? Galime svarstyti toliau? Prašom. Komiteto nuomonė.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Komitetas svarstė ir priėmė sprendimą, atsiliepdamas į Seimo narių išsakytas nuomones, kad 5 metrų atstumas tiek nuo vaikų aikštelių, tiek nuo pastatų šiuo metu gal dar svarstytinas klausimas, ir atidėjo, todėl pritarė teikiamam įstatymo projektui balsų dauguma.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dėl pataisos norėsite už, prieš? Ar dėl viso? Dėl pataisos. Nuomonė už – V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, aš kviesčiau palaikyti šį siūlymą, nes apskritai šiuo įstatymo projektu jau prieinama iki absurdo. Dabar žmogus, norėdamas parūkyti, turės pasiimti ruletę, išeiti į lauką, atsimatuoti 5 metrus ir tada užsitraukti cigaretę. O per tą laiką, jeigu pajudės truputėlį, kaimynas, pasiėmęs ruletę, išmatuos, kad jau 4 metrai, ir apskųs. (Triukšmas salėje) Kolegos, mes norime reglamentuoti viską. Jau. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Viskas gerai, kolegos. Gerbiamasis V. A. Matulevičius palaiko pataisą, už. Viskas gerai.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Taip, aš palaikau pataisą ir atkreipiu dėmesį, kad norime reguliuoti viską, net atsižvelgiame į tai, kad išvarom žmogų iš balkono, kur jis išeina parūkyti, dalis iš jų grįš į butus ir nuodys šeimos narius. (Balsai salėje) Tai yra perteklinis reglamentavimas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – R. Sargūnas.
R. SARGŪNAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš tikiu, kad jūsų mintis tikrai yra gera, filosofija šio klausimo ir įstatymo yra teisinga, tačiau noriu pasakyti (aš nerūkau visą gyvenimą), ar ne per daug mes bandome šiuo įstatymu kištis į žmogaus teises, riboti jo veiksmus, beveik aiškindami, kad jis visur daro nusikaltimą: ir savo balkone, ir savo būste, ir savo privačioje valdoje. Išeina, kad jis be jokių teisių. Gal mes pradėkime pirmiausia nuo Seimo balkono. Čia uždrauskime rūkyti. Uždrauskime visiems kitiems rūkyti, tada pradėkime mokyti ir kitus aplinkinius. Ką jūs apie tai galvojate?
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas palaikote pataisą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Ačiū, gerbiamasis Kazimierai, jums už pranešimą. Ten bendra tvarka. Viskas gerai.
Balsavo 69 Seimo nariai: už – 48, prieš – 7, susilaikė 14. Pataisai pritarta.
Yra Teisės departamento pastaba, jai komitetas pritarė. Balsuoti nereikia. Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis. Ar galime priimti su Seimo narės V. Filipovičienės pataisa, kuriai Seimas pritarė? Priimta.
2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
Dėl viso. Nuomonės už, prieš. A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ačiū kolegei V. Filipovičienei, kad pateikė siūlymą ir išbraukė metrus. Gal ten ir sunkiau būtų įgyvendinta, bet, mielieji kolegos, vis dėlto mes turime dvi puses: žmones, kurie rūko, ir žmones, kurie kvėpuoja. Silpnoji pusė, aišku, yra žmonės, kurie kvėpuoja. Paprastai tai būna ligoti, augina mažus vaikus. Niekas nesiūlo bausti tokių žmonių, tiesiog norime suteikti instrumentą bendruomenėms, namų bendrijoms, o jos, turėdamos tą instrumentą, susirinkimuose priims sprendimus, galbūt moralizuos tuos žmones, iškabins informaciją, skelbimus. Pagaliau yra bendruomenių, kurios priima sprendimą, kokias taikyti baudas ir sumokėti į bendruomenės kasą.
Gerbiamieji kolegos, analogiškai yra dėl kvapų ir triukšmo, analogiškai. Yra nustatytas laikas, kai savo namuose negali triukšmauti. Analogiškai yra nustatyta higienos norma, kur negalima leisti įvairių kvapų, kurie kenkia žmonėms. Lygiai tas pats ir čia. Kolegos, mes, reguliuodami kvapus ir garsus, nesikišame į žmogaus gyvenimą, bet mes turime gerbti aplinką. Todėl dabar po tos pataisos, kuriai mes pritarėme, siūlau priimti šį įstatymo projektą, nes, kaip sakiau, jį teikia faktiškai visų frakcijų atstovai.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Dagy, prašome elgtis kultūringai. Gerbiamasis Dagy! Nuomonė prieš – G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Visų pirma noriu pasidžiaugti, kad dalies iniciatorių fantazijos dabar yra šiek tiek apribotos, bet vis tiek su šiomis, net ir pakoreguotomis, pataisomis tai yra geriausia reakcija, kokia nuomonė vyrauja ne pagal frakcijas, o pagal savo asmeninį įsivaizdavimą… Šiuo projektu mes norime veltis į buitinių konfliktų ar buitinių situacijų reguliavimą. Gerbiamieji visko sureguliuoti norėtojai, aš pats gyvenu daugiabutyje, puikiai suprantu, kad yra situacijų, kai mes susiduriame su nepatogumais, bet aš puikiai įsivaizduoju, kad po tokių pataisų priėmimo Seimo nariai savo namų bendrijose, kitose situacijose, priėmimuose turės tapti tų situacijų tarpininkais. Jeigu jūs nenumatote sankcijos, bet numatote draudimą, tai kraštinis bus A. Matulas, V. M. Čigriejienė, kartu ir visi Seimo nariai, kurie inicijavo štai tokį neva mėginimą spręsti klausimus, kuriuos patys žmonės pagal savo brandą, pagal supratimą, pagal kultūrą turi pradėti spręsti, o ne įstatymais reglamentuoti ir kištis į tuos dalykus. Aš palinkėčiau, kad mes kitur nukreiptume savo energiją, spręstume problemas realiais žingsniais. Dar kartą noriu pabrėžti, puiku, kad toks sumanymas gimė, bet jo įgyvendinimas yra visiškai nerealus, iniciatyva yra ydinga ir, tikiuosi, sveiko proto šioje salėje nepritarti tam tikrai užteks.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Monkauskaitė.
A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). O aš, kolegos, manau, kad šito įstatymo siūlytojai yra labai protingi, nes jie galvoja apie visuomenės sveikatą. Rūkymas yra rizikos faktorius, jis lemia pagrindinę mirties priežastį. Pažiūrėkime į statistiką. Nenoriu apkrauti jūsų konkrečiais skaičiais, tačiau nuo tabako sukeltų ligų kasmet miršta tūkstančiai Lietuvos gyventojų. Miršta ne tik rūkantys, bet miršta ir pasyviai rūkantys, tai yra tie, kurie yra priversti kvėpuoti tabako dūmais. Atkreipkime dėmesį į tai, kiek yra rūkančio jaunimo, kaip didėja rūkančių moterų skaičius. Manau, kad nėra čia ko mums diskutuoti, mes turime galvoti apie savo ir kitų sveikatą. Kviečiu visus palaikyti ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, man atrodo, kad įstatymo iniciatoriai painioja žanrus. Jeigu tai būtų Seimo rezoliucija, raginanti visus sąmoningus Lietuvos piliečius nerūkyti savo balkonuose, nerūkyti atsidarius langą, pritarčiau visomis keturiomis. Bet čia yra įstatymas, o įstatymas turi veikti ir įstatymo reikia laikytis. Man atrodo, kad mes čia užprogramuojame kur kas didesnę problemą įveldami į tai, kaip bus administruojamas šis įstatymas. Mes visiškai nepagalvojame, kokia papildoma našta bus uždėta policijos pareigūnams, kaip bus gaištamas policijos laikas, kai pasipils skundai. Mes visiškai nepagalvojame, kaip bus sunku tiksliai nustatyti pažeidėjus, ar jis rūkė, ar nerūkė, ar jis, ar ne jis nufotografuotas toje nuotraukoje ir t. t. Pagaliau, kai čia kalbama apie bendruomenių teisę nuspręsti, tai įstatymas to visiškai nepasako.
Man atrodo, esminis dalykas kaip tik ir yra, kad reikia pasitikėti bendruomenėmis, pasitikėti kaimynų tarpusavio santykiais ir jeigu koks nors kaimynas neatsakingai elgiasi, rūko, tie dūmai patenka į kitą butą, kuriame yra mažas vaikas ar dar kas nors, tai kaimynai turi susėsti ir tą problemą išspręsti, bet tikrai ne čia, Gedimino prospekte, mes turime spręsti tų žmonių tarpusavio buitines problemas. Tai iš tikrųjų yra šiurkštus kišimasis į žmonių tarpusavio santykius ir tam tikras nepasitikėjimas. O jeigu balkonas yra įstiklintas, kolegos, gerbiamasis Antanai Matulai, tai įstiklintame balkone įstatymas lyg ir numato, kad bus galima rūkyti. Iškeliame labai daug klausimų, į kuriuos šiandien neturime atsakymo, todėl aš kviesčiau šį įstatymo projektą paversti rezoliucija ir tada visi galėsime už ją balsuoti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad sumanymas yra labai geras ir protingas komitetas, Sveikatos reikalų komitetas, su šiuo žalingu įpročiu nuolatos kovoja. Tie žmonės, kurie pasirašė ir rengė šį įstatymą, irgi yra kompetentingi ir protingi. Yra daug medikų, kurie žino, ką reiškia rūkymas, kas tai yra rizikos faktorius, kokias ligas sukelia ir kaip su jomis kovoti. Šioje srityje reikalinga ligų prevencija. Manau, rūkymas visus veikia kaip narkotikas. Mes apsaugosime visuomenę nuo pasyvaus rūkymo ir apsaugosime nepilnamečius nuo tabako gaminių vartojimo. Siūlyčiau būti vieningiems ir pagalvoti apie savo vaikus, anūkus ir palaikyti šį įstatymą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Nors daug jau pasakyta ir esmė turbūt, bet norėčiau atkreipti kolegos A. Matulo dėmesį. Aš suprantu, kad jam neduoda ramybės vyskupo Motiejaus Valančiaus šlovė, bet M. Valančius kovojo su degtine, su alkoholizmu, o prieš kvapus jis nekovojo. Dabar pagalvokime, įsigilinkime į pačią sąvoką, kuri čia nuskambėjo apie kvapų reguliavimą. Gerbiamasis Matulai, kodėl mes tada reguliuojame tik tabako kvapus, tai gal ir kitus kvapus pradėkime įstatymu reguliuoti? Gal tada pereikime ir prie spalvų, kokios spalvos tinka, o kokios ne, uždrauskime raudoną, profesorius P. Gylys sako. Tai tik parodo, kad mes su tokiais projektais priėjome iki absurdo. Pakartosiu – tai perteklinis reguliavimas. Siūlau balsuoti tikrai prieš. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Tarsi mes nežinotume, kokį poveikį turi tabako dūmai. Čia ne gėlės, ne kokie nors alerginiai kvapai. Sveiko proto kolegoms taip pat norėčiau replikuoti. (Balsai salėje) Įstiklintas balkonas ar ne, mes tiesiog duodame galimybę bendruomenėms susitarti. Yra daug piktybinių atvejų. Niekas čia negaudys tų, kurie užsidaro savo stikliniame balkone ar kur nors kambaryje ir minimaliai leidžia tuos dūmus. Bet iš tikrųjų yra piktybinių atvejų ir tada bendruomenė, negalėdama susitarti, galės pasinaudoti šitais svertais, kuriuos mes dabar siūlome priimti.
Todėl siūlau paprasčiausiai balsuoti už. Gal mes nors vienu žingsniu einame į priekį priimdami tokį įstatymą, bet tapkime kultūringesni, mokykime savo visuomenę, kad yra tokių dalykų, dėl kurių kartais neužtenka vien tiktai gero žodžio, bet reikia ir griežtesnio įstatymo varianto. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – V. Gailius.
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Mieloji profesore Vida Marija, aš visada remiuosi jūsų žiniomis, jūsų išmintimi ir konsultuojuosi su jumis sveikatos klausimais, tačiau šį kartą aš negaliu palaikyti jūsų pozicijos, nes tai yra formalizavimas ir teisingumo, ir protingumo kriterijų, taikomų teisėje, toks pažeidimas. Mes susidursime su situacija, kai policijos pareigūnai per metus reaguos į 30–40 tūkst. pranešimų, ir reaguos beprasmiškai, nes įforminti tuos pažeidimus tiesiog neįmanoma. Šitie resursai bus nutraukti nuo tų sričių, į kurias reaguoti būtina, o būtent į neteisėtą, nelegalią tabako apyvartą ir į pranešimus apie daromus kur kas rimtesnius pažeidimus. Siūlyčiau nepalaikyti šio įstatymo projekto.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 32, prieš – 14, susilaikė 33. Įstatymui nepritarta. Nepriimtas.
11.56 val.
Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 pavadinimo, 1, 2, 3, 14, 17, 18, 26 straipsnių, II skyriaus, III, IV skyrių, III skyriaus trečiojo skirsnio pavadinimų, priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 161, 162, 171 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-2094(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-12 klausimas – Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 1, 2, 3, 14, 17, 18, 26 straipsnių, II skyriaus, III skyriaus pavadinimo, III skyriaus trečiojo skirsnio pavadinimo, įstatymo priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 161, 162, 171 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-2094. Svarstymo stadija. Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę D. Mikutienę.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Seimo Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė Teisės departamento, Vyriausybės…
PIRMININKĖ. Dangute, atsiprašau. Gerbiamieji Seimo nariai, aš suprantu, kad daug emocijų po įstatymo nepriėmimo, bet šiek tiek dėmesio dar. Prašom.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Seimo Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė suinteresuotų institucijų, Vyriausybės, Teisės departamento išvadas, papildomų komitetų ir pateikė patobulintą variantą. Siūlome pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Ekonomikos komiteto pranešėją B. Vėsaitę.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė minėtą įstatymo projektą. Atsižvelgdamas į tai, kad projekto 2 straipsniu Tabako kontrolės įstatymas papildomas nauja susijusių gaminių sąvoka, ir į tai, kad Europos Parlamento ir Tarybos 2014 m. balandžio 3 d. direktyvos Nr. 2014/40 1 straipsnio 1 dalies f punkte susijusių gaminių formuluotė apima ne tik elektronines cigaretes, pildomąsias talpyklas, tačiau ir rūkomuosius žolinius gaminius, atitinkamai reikia tikslinti projekte minimą sąvoką, Ekonomikos komitetas suformulavo pasiūlymą siūlyti pagrindiniam Sveikatos reikalų komitetui suderinti direktyvoje ir projekte minimą susijusių gaminių sąvoką. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Diskusijoje užsirašė kalbėti V. M. Čigriejienė. Kviečiu kalbėti.
Toliau posėdžiui pirmininkaus gerbiamasis A. Sysas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šio įstatymo projekto pagrindinis tikslas – apsaugoti visuomenę, o ypač nepilnamečius, nuo agresyviai plintančio ir priklausomybę sukeliančio elektroninių cigarečių vartojimo nelaukiant 2014 m. direktyvoje numatyto pereinamojo dvejų metų laikotarpio pabaigos. Įstatymo projekto priėmimas padės užtikrinti suderintą tarptautinių įsipareigojimų vykdymą laikantis 2014 m. direktyvos ir Tabako kontrolės pagrindų konvencijos reikalavimų atsižvelgiant į elektroninių cigarečių ypatingas savybes ir neigiamas jų vartojimo pasekmes. Pateikto įstatymo projekto nuostatos padės maksimaliai sumažinti galimybes nepilnamečiams įsigyti su tabako gaminiais susijusių gaminių ir padės išsaugoti ir stiprinti visuomenės sveikatą.
Bendrąja prasme šio projekto priėmimas padės siekti bendro Europos Sąjungos tikslo – skatinti jos tautų gerovę, Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio, įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, nes kai piliečiai ilgiau yra sveiki ir aktyvūs, kai jiems padedama apsisaugoti nuo išvengtinų ligų ir priešlaikinės mirties, daromas teigiamas poveikis našumui ir konkurencingumui. Todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Dėkoju pranešėjai. Gerbiamieji kolegos, kviečiu pagrindinio komiteto pirmininkę į tribūną. Yra keletas pateiktų pastabų. Mes greitai jas pereisime ir baigsime procesą. Kiek matau, Teisės departamento yra pritarta. Dėl 4 straipsnio yra Lietuvos Respublikos Vyriausybės, pritarta iš dalies visiems trims pasiūlymams. Niekas neprieštarauja? Ne. Vadinasi, priimame. Taip pat III skyrius, 7 straipsnis. Lietuvos Respublikos Vyriausybės pasiūlymui pritarta iš dalies. Niekas neprieštarauja? Ne. Gerai. Priimta.
Dėl 16 straipsnio Teisės departamento pastabos. Priimtos. Pritarta.
Galutinės pastabos. Vyriausybės vienai pastabai pritarta iš dalies, kitai nepritarta. Ar kas nors prieštarauja? Komiteto nuomonė. Neprieštarauja. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabai pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Labai ačiū. Ačiū, pirmininke.
Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. Pritarta.
Gerbiamieji kolegos, priėmimas pastraipsniui. Yra 1 straipsnis, kuris išdėsto naują Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymą. Ar galime šitą straipsnį kartu su į jį įeinančiais visais straipsniais priimti? Galime. Labai ačiū.
Yra priedas – įgyvendinti Europos Sąjungos teisės aktus. Ar galime jam pritarti?
Paskutinis – 17 straipsnis dėl įsigaliojimo. Galime pritarti? Pritarta.
Motyvai už, prieš. Ar galime sutarti, kad jeigu visi už, tuomet balsuojame? Tada balsuojame. Labai ačiū, Antanai.
Šio įstatymo priėmimas
Už – 70, prieš nėra, susilaikė 2. Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 1, 2, 3, 14, 17, 18, 26 straipsnių, II skyriaus, III skyriaus pavadinimo, III skyriaus trečiojo skirsnio pavadinimo, įstatymo priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 161, 162, 171 straipsniais įstatymas priimtas. (Gongas)
12.04 val.
Farmacijos įstatymo Nr. X-709 2, 7 ir 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2034(2) (svarstymas)
Farmacijos įstatymo Nr. X-709 2, 7 ir 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2034(2). Pranešėjas – A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Seimo Sveikatos reikalų komitetas buvo pagrindinis svarstant šį įstatymo projektą. Priėmimo stadijoje buvo gauti du pasiūlymai: kolegės Seimo narės A. Monkauskaitės, jam komitetas nepritarė, ir viena Teisės departamento bendro pobūdžio pastaba, jai komitetas taip pat nepritarė. O šiaip įstatymo projektui pritarta. Siūlome šiandien priimti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti niekas neužsirašė. Dabar reikėtų apsvarstyti Seimo narės A. Monkauskaitės pataisą. Gerbiamoji Alma, prašom.
A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, mano pataisa turi du aspektus: teisinį ir medicininį. Teisine prasme ši pataisa yra ydinga todėl, kad vaistininkai teikia vaistininko paslaugas, o skiepijimas būtų asmens sveikatos priežiūros paslauga. Lygiai tokią pačią mintį išreiškė ir Teisės departamentas. Medicinine prasme skiepai yra intervencija į žmogaus organizmą, mes žinome daugybę istorijų, kaip žmonių likimus suluošina netinkamai atlikti skiepai arba netinkamos vakcinos. Skiepai gali turėti šalutinių reakcijų – nuo alerginių iki anafilaksinio šoko. Jeigu vaistinėse bus tik vaistininkai, nebus medikų, tai neaišku, kas prisiims atsakomybę už tų žmonių gyvybes ar sugadintą sveikatą. Tai nėra daug, bet vis dėlto tokių reakcijų pasitaiko Lietuvoje kelios dešimtys. Jeigu tai bus vaistinė be specialistų, gali būti labai blogai.
Kitas dalykas. Kas vykdys skiepų apskaitą? Skiepai turi būti registruojami. Jie šiandien yra registruojami, o jeigu šitą paslaugą pradės teikti vaistininkai, gali būti labai sudėtinga dėl šio dalyko. Noriu atkreipti dėmesį, kad Sveikatos apsaugos ministerija ir tokių siaurių specialybių gydytojai kaip imunologai, epidemiologai tam nepritarė. Yra Lietuvoje apie 500 asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kuriose galima pasiskiepyti ir nėra jokių problemų, o kad skiepijimo apimtys yra mažos, čia galbūt yra kalti visuomenės sveikatos specialistai, kaltos pirminės sveikatos priežiūros įstaigos. Jokiu būdu nesutikčiau su ta oponentų mintimi, kad įvedus vakcinavimą vaistinėse iš karto padidės vakcinacijos apimtys. Gal tai padidins vaistininkų pelnus, bet jokiu būdu ne vakcinacijos apimtis ir ne visuomenės sveikatą. Noriu pasakyti, kad svarstant mano pataisą komitete 3 balsavo už, 3 balsavo prieš, nulėmė pirmininkės balsas. Labai prašau palaikyti.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė.
A. MATULAS (TS-LKDF). Komitetas nepritarė šiai pataisai, nes skiepijimą poliklinikose atlieka vidurinysis personalas – medicinos sesuo. Jeigu įvyksta kokių komplikacijų, suteikiama būtina pagalba vietoje arba kviečiama greitoji pagalba, analogiškai – mokytas farmacininkas. Taip vyksta kitose šalyse, kur jau yra įteisinta farmacinė rūpyba, gydytojas išrašo receptą, kuris galioja vieną parą, ir tas žmogus gali eiti, kur jam arčiau, kur jam patogiau. Po paros tas receptas skiepui negalioja, tą tvarką, kokiomis vakcinomis skiepytis ir kur skiepytis, nustatys ministras. Jeigu mes šiandien įteisinsime tik farmacinės rūpybos terminą, mes nieko neleisime. Kodėl mes vėl norime būti paskutiniai, vėl atsilikti nuo estų ir taip toliau, ir t. t.? Tuo labiau, kolegos, kaip sakiau, šita nuostata jau yra įteisinta keliose valstybėse ir efektyviai veikia. Komitetas nepritarė šiai pataisai, nes imunizacijos lygis Lietuvoje yra gana žemas. Jeigu norime apsaugoti žmones nuo tam tikrų ligų, mes manėme, kad šiai pataisai reikėtų nepritarti, o eiti modernesniu keliu ir neturėti stereotipų.
PIRMININKAS. Už kalbės V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, ačiū už suteiktą žodį. Gerbiamieji Seimo nariai, aš komitete susilaikiau ir iš dalies palaikau A. Monkauskaitės pasiūlytą pataisą, nes vakcinacija vykdoma tik penkiose Europos šalyje, o skiepas nėra paprasta injekcija, tai imuninis biologinis preparatas. Šiuo metu Lietuvoje yra daugiau kaip 500 gydymo įstaigų, kurios ir atlieka skiepijimą. Farmacijos specialistai dar nėra šiuo metu pasirengę. Man, kaip buvusiai aukštosios mokyklos pedagogei, kyla klausimas, ar iki 2016 m. jie bus parengti ir kokia bus ministrės nuoroda, nes skiepijimas turėtų būti iš pradžių teikiamas tik kai kuriose vaistinėse, nes reikalinga akreditacija? Todėl balsuodama aš palaikysiu šią pataisą, A. Monkauskaitės siūlymą.
PIRMININKAS. Prieš kalbės D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad farmacijos sektorius yra reguliuojamas direktyvų. Tose penkiose šalyse, kuriose leidžiama vykdyti farmacinės rūpybos paslaugas, taip pat ir vakcinavimą vaistinėse, nepastebėta ir nestebima jokių šalutinių poveikių. Žinoma, kiekvienas atvejis yra individualus, tam, kad mes apsidraustume taip, kaip yra ir kitose šalyse, šiame įstatyme yra aiškiai parašyta: tik suaugusiųjų profilaktinį skiepijimą ir tik sveikatos ministro nustatyta tvarka, ir tik sveikatos ministro nustatytomis vakcinomis. Aš manau, kad gydytojų reikalas yra gydyti, juolab, kaip ir kalbėjo pranešėjas, kad slaugės ar sesutės atlieka vakcinavimą, o vaistininkai yra žmonės, mokęsi labai ilgą laiką, turi aukštą kvalifikaciją. Be to, ši paslauga yra siejama ir su e. receptu ir su e. sveikata, kas įsigalios nuo 2016 m. Taigi pakanka laiko pasiruošti, Lietuva atsistos šalia kitų penkių valstybių, kuriose tai vykdoma.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Balsuojame. Kas pritaria A. Monkauskaitės pataisai, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip.
Už – 40, prieš – 4, susilaikė 25. Pataisai pritarta.
Yra Teisės departamento pastaba, kuriai nepritarta. Ar kas nors reikalaus balsuoti? Ne. Ačiū.
Ar galime dabar pritarti bendru sutarimu po svarstymo šiam įstatymui? (Balsai salėje) Negalime.
Balsuojame. Vyksta balsavimas po svarstymo dėl Farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projekto.
Už – 71, prieš nėra, susilaikė 4. Po svarstymo Farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui pritarta.
12.13 val.
Bankų įstatymo Nr. IX-2085 2, 3, 4, 5, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 34, 35, 36, 40, 44, 48, 52, 53, 57, 59, 61, 64, 65, 67, 69, 70, 701, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 78, 81, 82, 86 straipsnių ir Įstatymo priedo pakeitimo, Įstatymo papildymo 651, 681 ir 702 straipsniais ir 6, 7, 8, 18, 26, 37, 38, 39, 43, 49, 50 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-2513(2)ES, Centrinės kredito unijos įstatymo Nr. VIII-1682 2, 3, 8, 9, 10, 11, 22, 23, 24, 31, 34, 37, 41, 42, 47, 50, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 65, 66 straipsnių ir priedo pakeitimo, Įstatymo papildymo 511, 541 straipsniais ir 28, 29, 30, 33, 38, 39 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-2514(2)ES, Finansinių priemonių rinkų įstatymo Nr. X-1024 2, 3, 7, 12, 13, 70, 71, 76, 81, 84, 88, 89 straipsnių, VI skyriaus antrojo skirsnio pavadinimo ir Įstatymo priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-2515(2)ES, Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo Nr. IX-1709 11 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2516(2)ES, Finansų įstaigų įstatymo Nr. IX-1068 2 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2517(2)ES, Finansinio tvarumo įstatymo Nr. XI-393 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2518(2)ES (svarstymas)
Svarstome kompleksinį 1-4 klausimą – Bankų įstatymo kai kurių straipsnių, Centrinės kredito unijos įstatymo, Finansinių priemonių rinkų įstatymo, Kolektyvinio investavimo, Finansų įstaigų įstatymo, Finansinio tvarumo įstatymo ir Centrinės kredito unijos įstatymo pataisas.
Pranešėjas – A. Palionis. Ruošiasi V. Saulis. Prašom pristatyti visus įstatymus, išskyrus paskutinį, kurio bus pateikimas ir jį pristatys B. Bradauskas.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šiuos įstatymų projektus ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintiems įstatymų projektams ir komiteto išvadoms.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Kviečiu V. Saulį, Audito komiteto išvada. Prašom visus pristatyti.
V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė posėdžio pirmininko paminėtų įstatymų projektus nuo Nr. XIIP-2513 iki Nr. XIIP-2518. Svarstant šiuos įstatymų projektus buvo išnagrinėta Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos bankų asociacijos, Specialiųjų tyrimų tarnybos, Lietuvos centrinės kredito unijos pastabos ir pasiūlymai. Aš apibendrintai pasakysiu dėl visų – bendru sutarimu Audito komitetas visam šitam įstatymų paketui pritarė su pasiūlymais, kuriuos mes pateikėme pagrindiniam komitetui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu pagrindinio komiteto pirmininką. Mes pabandysime peržiūrėti po vieną. Ne pirmininką, pranešėją, atsiprašau, kad jus įžeidžiau. Dėl Bankų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo 56 straipsnio Seimo narys B. Bradauskas teikia pasiūlymą, jam pritarta. Niekas neprieštarauja. Dėl 64 straipsnio B. Bradausko pasiūlymas, irgi atsižvelgta. Dėl viso įstatymo yra Audito komiteto pastaba, į kurią iš dalies atsižvelgta. Pirmininkė rodo, kad viskas gerai. Ar galime bendru sutarimu pritarti Bankų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymui po svarstymo? Pritarta.
Centrinės kredito unijos įstatymas. Gerbiamasis pirmininke, pastabų nebuvo?
A. PALIONIS (LSDPF). Audito komitetas… Aš ne pirmininkas.
PIRMININKAS. Pranešėjau, įstatyme mes nerandame, tuojau pažiūrėsime. Į Audito komiteto pasiūlymus atsižvelgta iš dalies. Atsižvelgta iš dalies. Neprieštaraujate, viskas gerai. Ar galime bendru sutarimu pritarti Centrinės kredito unijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui? Pritariame.
Finansinių priemonių rinkų įstatymas.
A. PALIONIS (LSDPF). Irgi atsižvelgta.
PIRMININKAS. Į visus pasiūlymus atsižvelgta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Ačiū. Pritarta.
Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 11 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymas. Pastabų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta.
Finansinių įstaigų įstatymo 2 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymo projektas. Jokių pastabų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta.
Finansų tvarumo įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pastabų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame. Labai ačiū pranešėjui.
12.18 val.
Centrinės kredito unijos įstatymo Nr. VIII-1682 17, 25, 31, 32, 59, 70 ir 73 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XII-1106 3 ir 5 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-2635 (pateikimas)
Kviečiu B. Bradauską arba ką nors iš Biudžeto komiteto. A. Palionis pristatys Centrinės kredito unijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektą. Pateikimo stadija.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Šis įstatymo projektas užregistruotas ir pateiktas atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento 2014 m. lapkričio 21 d. išvadas dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-2514 (trečia pastaba), kur siūloma projektą Nr. XIIP-2514 suderinti su priimtu įstatymo projektu Nr. XII-1106, kuris įsigalios nuo 2005 m. sausio 1 d…
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų niekas nenori paklausti. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Audito komitetas, kadangi tai paketas. Nagrinėsime pavasario sesijoje. Pritariame po pateikimo. Nėra prieštaraujančių? Ačiū. Pritarta.
12.20 val.
Gamtinių dujų įstatymo Nr. VIII-1973 2, 20, 23, 33 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2572(2) (svarstymas ir priėmimas)
1-17 klausimas – Gamtinių dujų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja – B. Vėsaitė. Svarstymo stadija. Ekonomikos komiteto pranešėjų ieškome. Gerai, nesvarstome, kol neatsiras. Kaip sako Sekretoriatas, nieko čia nėra. Yra įstatymo projektas. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos, kurių vienoms pritarta, kitoms ne. Ir sprendimas. Jeigu siūlomas sprendimas numatytas Seimo statuto 150 straipsnio 1 dalies 3, 6 punktuose, pateikiami šio sprendimo argumentai… pritarti komiteto patobulinto įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Vienbalsiai, bendru sutarimu. Ar galime pritarti? Balsuojame, kad šiek tiek palavintume pirštukus. Balsuojame dėl Gamtinių dujų įstatymo.
Už balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 2. Pritarta po svarstymo.
Gerbiamieji kolegos, Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar nebus prieštaraujančių? Pritariame. Norinčių kalbėti už, prieš yra? Kol norintys galvos, priimsime pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 5 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 6 straipsnio pastabų nėra. Priimtas.
Motyvai už ir prieš. Nėra. Balsuojame. Aš labai noriu paprašysi visų, kurie ne savo darbo vietose… Gerbiamasis Mečislovai, paleiskite Kristiną balsuoti.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 71, prieš nėra, susilaikė 1. Gamtinių dujų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymas yra priimtas. (Gongas)
Mečislovai, ačiū jums asmeniškai, kitaip negalėtume priimti įstatymo.
12.23 val.
Garantinio fondo įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XI-2079 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2564(2), Garantinio fondo įstatymo Nr. VIII-1926 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2565(2) (svarstymas)
Garantinio fondo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2564(2), svarstymo stadija. S. Dmitrijevas. Ekonomikos komitetas turbūt posėdžiauja. Gerbiamasis Razma, gal jūs, kaip Ekonomikos komiteto senbuvis, galėtumėte iš eigos pristatyti?
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų jums pateikti du Garantinio fondo įstatymo pakeitimai yra daugiau formalaus pobūdžio, komitete jiems pritarta bendru sutarimu, be jokių pataisų. Kaip matote, yra išlikę tie patys pradiniai numeriai. Komitetas tikisi, kad bus pritarta ir Seime.
PIRMININKAS. Dėkoju. Labai ačiū. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo abiem – Garantinio fondo įstatymo pakeitimo ir Garantinio fondo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo – įstatymų projektams? Ačiū.
Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar neprieštarausite? Pritariame.
12.25 val.
Garantinio fondo įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XI-2079 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2564(2) (priėmimas)
Priėmimo stadija Garantinio fondo įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XI-2079 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Vienas straipsnis. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 76, prieš nėra, susilaikė 1. Garantinio fondo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymas (projekto Nr. XIIP-2564) priimtas. (Gongas)
12.26 val.
Garantinio fondo įstatymo Nr. VIII-1926 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2565(2) (priėmimas)
Priėmimo stadija. Garantinio fondo įstatymo Nr. VIII-1926 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2565(2).
Du straipsniai. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra, priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra, priimta.
Dėl motyvų dėl viso kalbėti norinčių nėra. Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 72, prieš nėra, susilaikė 1. Garantinio fondo įstatymo Nr. VIII-1926 6 straipsnio pakeitimo įstatymas (projekto Nr. XIIP-2565) priimtas. (Gongas)
12.27 val.
Energetikos įstatymo Nr. IX-884 2, 6 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1758(2) (svarstymas ir priėmimas)
Svarstome Energetikos įstatymo Nr. IX-884 2, 6 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1758(2). Pranešėjas – R. Žilinskas.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šį įstatymo projektą ir 5 balsavus už, 3 susilaikius pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
PIRMININKAS. Diskutuoti niekas neužsirašė.
Yra Vyriausybės pasiūlymas dėl 1 straipsnio. Jam iš dalies pritarta. Ar niekas neprieštaraus? Ne. Tada ačiū pranešėjui.
Ar galime bendru sutarimu pritarti Energetikos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimui? Galime. Ačiū. Pritarta.
Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar niekas neprieštaraus? Pritariame ypatingai skubai.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Mes priimame su komiteto pastaba. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta. 3 straipsnis. Priimta.
Balsuojame dėl viso įstatymo.
Šio įstatymo priėmimas
Energetikos įstatymo 2, 6 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymas (projekto Nr. XIIP-1758(2) priimtas. (Gongas)
12.29 val.
Elektros energetikos įstatymo Nr. VIII-1881 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1893(2) (svarstymas ir priėmimas)
Svarstome Elektros energetikos įstatymo 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1893(2). Svarstymo stadija. Kviečiu K. Daukšį į tribūną.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė ir pritarė šiam įstatymui.
PIRMININKAS. Grąžinkite įstatymą. Gerbiamieji kolegos, buvo Seimo nario A. Skardžiaus pataisa, kuriai pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti?
Atsiprašau, dar dėl šio įstatymo yra P. Saudargo… Aplinkos apsaugos komiteto išvada. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė įstatymą ir siūlo pagrindiniam Ekonomikos komitetui atsižvelgti į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, siūlyti derinti Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo ir šio Elektros energetikos įstatymo 2, 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto nuostatas. Vienbalsiai.
Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Ačiū. Pritarta.
Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar niekas neprieštarauja? Pritariame ypatingai skubai.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra, priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra, priimta. 3 straipsnis su A. Skardžiaus pataisa priimtas. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra, priimta.
Balsuojame dėl viso įstatymo.
Gerbiamieji kolegos, aš labai prašau tuos, kurie kalbate telefonais, grįžti į salę ir paprašykite, matau siluetus rūkykloje… ir dar kartą balsuosime dėl šio įstatymo, nes tikrai matau, kad salėje yra daugiau žmonių, negu balsuoja. Dar kartą balsuojame. Visiškai pritariu jūsų siūlymui, nes jūs ten kenksmingomis sąlygomis prie rūkyklos sėdite. Balsuojame. Labai kviečiu mėgstančius vyšnios skonio dūmą.
Šio įstatymo priėmimas
Jau geriau. Už balsavo 72, prieš nėra, susilaikė 1. Elektros energijos įstatymo 2, 67 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
12.34 val.
Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymo Nr. XII-828 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2454(2) (svarstymas ir priėmimas)
Kviečiu V. Bukauską pristatyti Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymą. Komiteto išvada.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, apsvarstė minėtą įstatymo projektą ir priėmė sprendimą pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-2454 ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: už – 3, prieš – 1, susilaikė 2. Lemiamu pirmininko balsu už buvo pritarta už.
Turime Teisės departamento išvadą, jai nepritarėme, nes pritarėme projekto iniciatoriaus pasiūlytam variantui. Taip pat komitetas nepritarė Europos teisės departamento išvadai, pritarė projekto iniciatoriaus pasiūlytam variantui. Minėtą išvadą aš ir pristačiau.
PIRMININKAS. Dėkojame. Noriu priminti, kad čia buvo paskirtas kitas komitetas. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, diskusijoje užsirašiusių kalbėti nėra. Dėl motyvų po svarstymo norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Balsuojame po svarstymo.
Už balsavo 47, prieš nėra, susilaikė 22. Po svarstymo Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymui pritarta.
Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar neprieštaraujate? Ne, neprieštaraujate. Ačiū. Priėmimo stadija. Vienas straipsnis. Motyvai už, prieš. Norinčių kalbėti nėra.
Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Labai noriu pakviesti grįžti į salę siluetus už lango. (Balsai salėje) Noriu paprašyti visus balsuoti. Gerbiamasis Salamakinai, paskubėkite! Pavėlavote.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 55, prieš nėra, susilaikė 19. Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
12.37 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VII-729 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2631(2) (svarstymas)
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pranešėja – J. Vaickienė.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-2631. Buvo gauta Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba, jai Audito komitetas pritarė, kad iš įstatymo projekto reikia išbraukti keičiamo įstatymo 23 straipsnio 2 dalies 7 punktą, kuriame buvo nustatyta, kad viešoji įstaiga atlieka ir kitas teisės aktuose jai priskirtas funkcijas, nes funkcijos negali būti pažymėtos įstatyme kaip kitos, turi būti konkrečiai įvardintos funkcijos. Todėl mes pritarėme ir priėmėme sprendimą iš esmės pritarti Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-2631(2). Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje kalbėti norinčių nėra. Motyvai prieš – V. Bukauskas. Ačiū, Jolita.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų visai neseniai šis klausimas buvo atidėtas ir buvo nepritarta Seimo posėdžių salėje. Kaip žinote, mes optimizuojame valstybės valdymą, todėl sujungėme Turto banką su Turto fondu, kuris nuo sausio 1 d. turėtų atlikti šias funkcijas, ką kolegė pristatė. Man tikrai nesuprantama, kaip viešoji įstaiga, padarius optimizavimą, dubliuos tas pačias funkcijas dar kartą ir atliks savivaldybių turto priežiūrą. Aš siūlau susimąstyti ir pagalvoti. Todėl aš susilaikau dėl tokio teikimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritariate Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už.
Už balsavo 60, prieš nėra, susilaikė 23. Po svarstymo pritarta.
12.40 val.
Audito įstatymo Nr. VIII-1227 34, 37, 38, 39 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2619 (pateikimas)
Svarstome Audito įstatymo keturių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Kviečiu pranešėją J. Vaickienę pateikti įstatymo projektą.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Atsižvelgdamas į tai, kad galiojančio Audito įstatymo nuostatos priimant sprendimus dėl nuobaudų skyrimo yra neaiškios ir prieštaringos, svarstant iškilo daug klausimų ir subjektyvių svarstymų dėl reglamentavimo drausminės atsakomybės taikymo auditoriams ir audito įmonėms, Audito komitetas parengė Audito įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
Šio įstatymo esmė – siekti gerinti drausminės atsakomybės taikymą auditoriams ir audito įmonėms, taip pat siūloma Audito įstatymą papildyti nauja nuobaudų rūšimi, tai yra laikinas auditoriaus ar audito įmonės pažymėjimo sustabdymas, taip pat siūloma nustatyti nurodymų ir drausminių nuobaudų auditoriams ir audito įmonėms skyrimo ir informavimo apie tai tvarką, siūloma nustatyti senaties terminą, kad, atlikus peržiūrą arba tyrimą, nurodymai ir drausminės nuobaudos auditoriui arba audito įmonei gali būti skiriami ne vėliau kaip per 7 metus, o viešojo sektoriaus – ne vėliau kaip per 4 metus. Siekdami, kad būtų numatoma aiškesnė sprendimų priėmimo ir lankstesnė drausminė atsakomybė, siūlome taikyti nuo 2015 m. sausio 1 d.
PIRMININKAS. Jūsų niekas nenori klausti. Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galime po pateikimo pritarti Audito įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymui? (Balsai salėje) Galime. Labai ačiū.
Pagrindinis komitetas – Audito komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Neturime pasirinkimo. Ačiū.
Kadangi prokuroro dar nesulaukėme… (Balsai salėje) Norėtume pradžioje prokuroro, o tik po to ministro.
12.43 val.
Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2 straipsnio ir V skyriaus pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2620 (pateikimas)
Rezervinis 2 klausimas – Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo 2 straipsnio ir V skyriaus pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Pranešėja – D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, pristatau Sveikatos reikalų komiteto ir Gydytojų sąjungos sudarytos darbo grupės parengtą projektą. „Europos sveikatos vartotojų indekse“ pacientų teisių įgyvendinimo srityje vienas iš indikatorių, pagal kurį yra vertinama pacientų sauga šalyje narėje, yra žalos pacientų sveikatai atlyginimo be kaltės modelio įdiegimas. Šešios Europos valstybės – Švedija, Danija, Suomija, Norvegija, Olandija ir Austrija yra pasiekusios itin gerų rezultatų pacientų teisių įgyvendinimo srityje. Pagal dabar galiojančią tvarką pacientas, norėdamas gauti kompensaciją už patirtą žalą, privalo rasti pažeidimą, įrodyti priežastinį ryšį tarp galimai neteisėtų medikų veiksmų ir kilusios žalos. Kitaip tariant, minti teismų slenksčius. Žinomas ne vienas atvejis (tai skaitėte spaudoje), kai pacientai, gydymo įstaigoje patyrę žalą, ilgus metus varsto teismų duris, aukoja savo laiką, pinigus ir, svarbiausia, sveikatą bandydami gauti kompensavimą. Pagal šią naują sistemą būtų įsteigiamas specialus fondas, kurį administruotų Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo taryba.
Noriu jums pasakyti, kad iki šiol sveikatos priežiūros įstaigos drausdavosi civiline atsakomybe. Mes padarėme analizę ir paaiškėjo, kad nuo 2005 m. iki 2014 m. draudimo kompanijoms sumokėta 79,5 mln. Lt, o pacientams išmokėta tiktai 5 mln. Lt. Tad šiuo atveju Vyriausybės nustatyta tvarka bus patvirtintos specialios rekomendacijos, t. y. įkainiai, ir pacientui nereikės vaikščioti po teismus, jis tiesiog atiduos savo skundą pagal žalos sveikatai atlyginimo mechanizmą į Nacionalinę pacientų saugos tarnybą ir viskas veiks administraciniais kanalais. Jeigu paciento netenkins siūloma suma, kuri bus patvirtinta Vyriausybės taip, kaip yra ir kitose Europos Sąjungos šalyse, yra numatyti įkainiai, tada, žinoma, jam visada lieka galimybė kreiptis į teismą.
Norėčiau pasakyti, kad šis įstatymo projektas brendo jau labai ilgai. Mes jį svarstėme ir diskutavome. Labai džiaugiuosi, kad kai jis buvo pristatytas Sveikatos reikalų komitete, jam buvo pritarta, kolegos Seimo nariai pasirašė ir mes kartu pateikėme šį įstatymą. Aš labai viliuosi, kad priėmus šį įstatymo projektą nebus tokių skaudžių atvejų, kai netenka savo vaikų, artimųjų ir dar turi minti teismų slenksčius ir įrodinėti, kad yra padaryta žala. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū Dangutei. Niekas nenori jūsų paklausti. Aiškiai išdėstėte savo įstatymo prasmę. Ar galime sutarti bendru sutarimu po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. (Balsai salėje) Supratau. Vyriausybės išvada. Nėra problemos. Aš dar girdžiu. Su Vyriausybės išvada.
12.47 val.
Farmacijos įstatymo Nr. X-709 58 ir 59 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 592 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2621, Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 448 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2622 (pateikimas)
Kviečiu D. Mikutienę pristatyti trečiąjį rezervinį klausimą dėl Farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymų.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, šiuo metu Lietuva modernaus gydymo prieinamumo srityje atsilieka nuo daugelio Europos Sąjungos valstybių. Remiantis 2010 m. atliktu tyrimu, kurio rezultatai buvo pristatyti 2011 m. Belgijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai metu, pagal inovatyvių vaistų prieinamumą pacientams Lietuva yra priešpaskutinėje vietoje, aplenkia tiktai Latviją. Todėl darytina išvada, kad Lietuvos pacientų teisė į kokybišką ir naujausią gydymą, palyginti su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis, yra akivaizdžiai pažeidžiama. Išanalizavus gerąją Europos Sąjungos šalių patirtį, manome, kad tai yra ne vien tiktai dėl riboto PSDF biudžeto, bet ir dėl neefektyvaus, neskaidraus ir kartais net neteisėto šių lėšų valdymo.
Seimo Sveikatos reikalų komitetas kartu su ministerija, Specialiųjų tyrimų tarnyba, teisininkais, pacientų organizacijomis suorganizavo Seime konferenciją, kurios metu buvo pristatytos šio įstatymo pataisos, po to jos buvo pakoreguotos, kartu su kolegomis Seimo nariais pasirašytos ir pateiktos Seimui. Šio projekto tikslas yra skaidresnis, objektyvesnis, labiau visuomenei atviros vaistų kompensavimo sistemos įtvirtinimas.
Pirma, atskirose komisijose sprendžiant vaistų kompensavimo klausimus nėra narių rotacijos.
Antra, iki šiol nėra numatyta komisijos narių, kurie priima tokius sprendimus, atsakomybė.
Trečia, nėra keliami kompetencijos, kvalifikacijos ir patirties reikalavimai.
Ketvirta, svarbiausia, kad nėra viešumo ir netinkamai vykdomos procedūros.
Penktoji problema, lemianti vaistų neprieinamumą pacientams, yra itin ilga vaistų kompensavimo trukmė.
Gerbiamieji kolegos, kai Europos Sąjungoje vaistas yra įregistruojamas ir jis turi aukštą terapinę vertę, t. y. yra efektyvus, pradedamas jo kompensavimo kelias. Lietuvoje tai trunka ne metus kaip Europoje, bet iki 8 metų. Štai čia yra šis vaistų kompensavimo kelias. Aš nepatingėjau jo nubraižyti. Noriu jums pasakyti, kad tokiu atveju, jeigu mūsų valstybėje nebus atsakomybės, nebus rotacijos, nebus viešumo ir skaidrumo taip, kaip yra Didžiojoje Britanijoje, kai tokių vaistų komisijų posėdžiai yra viešai transliuojami, išskyrus komercinę dalį, kai yra viešai skelbiami protokolai, kai yra motyvuotai atsakoma ir kiekvienas pacientas, ypač jeigu kreipiasi į retų ligų komisiją, gali sužinoti motyvus, dėl ko nepritarė arba kodėl pritarė jo gydytojų pagal konsiliumo išvadas pateiktiems siūlymams dėl vaistų skyrimo… Aš labai viliuosi, kad priėmus šitas pataisas mes tinkamai reglamentuosime šį sektorių ir procesas bus tikrai skaidrus. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkui. Atsiprašau, Dangute, grįžkite. Vienas nori paklausti. V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Aš tik noriu, gerbiamoji pranešėja, pasitikslinti. Jeigu pritarsime jūsų pataisoms, trumpai sakant, ką laimės piliečiai, pacientai? Ačiū.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš jums pasakysiu labai paprastą pavyzdį. Jūs man atsakykite į klausimą. Jeigu vaistas yra registruotas Europos Sąjungoje, jis turi aukštą terapinę vertę, tai yra vertinama pagal veikliąją medžiagą. Pavyzdžiui, kodėl kitose Europos Sąjungos šalyse ta vertė yra 7–8 balai, o kodėl Lietuvoje 2–3? Jeigu į retų vaistų komisiją žmonės kreipiasi dėl vaistų skyrimo, ypač sergantys retomis ligomis, komisija nesirenka vien dėl to, kad nėra kvorumo arba kad yra tik vienas prašymas. Kiek buvo tokių atvejų, kai žmogus net nesulaukė! Kas yra onkologine liga sergančiam asmeniui laukti komisijos posėdžio tris mėnesius?
Taigi šituo atveju inovatyvūs vaistai greičiau ateis į Lietuvą, bus skaidrus procesas ir svarbiausia – bus atsakomybė tų žmonių, kurie priima sprendimus. Jų motyvai išsakyti. Ar teigiama, ar neigiama nuomonė, ji bus viešai paskelbta. Viešai paskelbta tinklalapiuose, viešai paskelbti protokolai ir už nesąžiningą veiklą komisijų nariams yra numatyta administracinė atsakomybė.
PIRMININKAS. Dėkoju Dangutei. Dėl motyvų kalbėti norinčių nėra.
Balsuojame. Kas pritaria… Atsiprašau. Nori kalbėti prieš E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš tik trumpai, kolegos. Vis dėlto yra susikirtimas. Ministerija baigė rengti savo projektą ir artimiausiu laiku jį pateiks. Su šituo susipažinusių, manau, yra nedaug. Yra tokių elementarių klaidelių, kurias reikėtų kartu sujungus ir taisyti. Mes skubame priimti gerai neįsigilinę, o ministerijos specialistai kaip tik rengia šitą įstatymą ir su tais patobulinimais, dėl kurių tarėsi ir komitete. Todėl aš siūlau jį šiuo metu atmesti tam, kad kartu su ministerija pateiktų vienu kartu.
Be to, Administracinių teisės pažeidimų kodekse iškart buvo galima numatyti jau eurais, o ne tampyti tą litą, o po to kitą mėnesį vėl peržiūrėti. Dėkui.
PIRMININKAS. R. J. Dagys – už.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jeigu tiktai tokie prieštaravimai, kaip pasakė gerbiamasis E. Šablinskas, tikrai reikia pritarti po pateikimo, turės galimybę ir Vyriausybė pasivyti. Iki kovo 11 d. tikrai yra didelis laiko tarpas, kada tuos dalykus galima ramiai apsvarstyti. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju.
Balsuojame dėl Farmacijos įstatymo ir lydimojo – Administracinių teisės pažeidimų kodekso.
Už – 58, prieš – 6, susilaikė 15. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas – Sveikatos reikalų komitetas. Aš manau, dėl abiejų. Teisės ir teisėtvarkos komitetas turi būti papildomas, nes kitaip susimaišo. Ir, aišku, reikalinga Vyriausybės išvada. Sutariame. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje.
12.54 val.
Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas (dėl Seimo nario R. A. Ručio)
Gerbiamieji kolegos, dabar mes grįšime prie praleistų klausimų. Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas. (Triukšmas salėje) Gerbiamieji kolegos, netriukšmaukite! Mes matome, kas čia vyksta. (Triukšmas salėje)
Gerbiamasis prokurore, kviečiu. Nekreipkite dėmesio į riksmus salėje.
D. VALYS. Laba diena, gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Specialiųjų tyrimų tarnybos atliekamame ikiteisminiame tyrime surinkti duomenys leidžia pagrįstai manyti, kad R. A. Ručys, susitaręs ir veikdamas organizuotoje grupėje su A. Juocevičiumi ir E. Raistenskiu, pasinaudodami savo visuomenine padėtimi, pažintimis ir įtaka valstybės institucijai – Vidaus reikalų ministerijai ir jos valstybės tarnautojams, taip pat A. Juocevičiaus ir E. Raistenskio tarnyba – įgaliojimais ir įtaka Vidaus reikalų ministerijai ir jos valstybės tarnautojams, 2013 m. spalio 4 d. priėmė iš R. Skaisgirio didesnės nei 250 MGL vertės kyšį kito viešojo juridinio asmens – partijos „Tvarka ir teisingumas“ naudai, pažadėjęs paveikti valstybės instituciją – Vidaus reikalų ministeriją ir jos valstybės tarnautojus, kad šie vykdydami įgaliojimus neteisėtai veiktų R. Skaisgirio atstovaujamų asmenų viešosios įstaigos „Pradas Media“ ir UAB „Antikos stilius“ interesais.
R. A. Ručio veikoje yra nusikaltimo, numatyto Baudžiamojo kodekso 25 straipsnio 3 dalyje ir 226 straipsnio 4 dalyje, požymių. Taip pat R. A. Ručys, iš anksto susitaręs ir veikdamas bendrininkų grupėje su R. Skaisgiriu, sukurstė ir organizavo, o J. Garliauskas, būdamas UAB „Pradas R“ direktoriumi, ir P. Kačerginskis, būdamas UAB „NT Service“ direktoriumi, apgaulingai tvarkė teisės aktų reikalaujamą buhalterinę apskaitą, dėl ko iš dalies negalima nustatyti UAB „NT Service“ ir UAB „Pradas R“ veiklos, turto ir įsipareigojimų dydžio bei įsipareigojimų struktūros, t. y. R. A. Ručio veikoje yra nusikaltimo, numatyto Baudžiamojo kodekso 25 straipsnio 2 dalyje, 222 straipsnio 1 dalyje, požymių.
Kriminalinės žvalgybos veiksmų atlikimo protokoluose liudytojų, iš dalies įtariamųjų parodymuose, kituose ikiteisminio tyrimo medžiagos dokumentuose esančių duomenų visuma leidžia pagrįstai įtarti, kad R. A. Ručys, iki tapdamas Lietuvos Respublikos Seimo nariu, padarė sunkų ir apysunkį nusikaltimus. Dėl byloje tiriamų nusikalstamų veikų pranešimai apie įtarimus buvo pateikti penkiems asmenims.
R. A. Ručys nuo šių metų birželio 26 d. yra Lietuvos Respublikos Seimo narys, turintis imunitetą nuo baudžiamosios atsakomybės, todėl jam pranešimas apie įtarimą įteiktas nebuvo. Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento prokuroro šių metų spalio 20 d. nutarimu buvo nutarta apklausti R. A. Ručį kaip specialųjį liudytoją apie jo paties galimai padarytą nusikalstamą veiką. R. A. Ručys šių metų spalio 22 d., susipažinęs su nutarimu ir savo teisėmis, pareiškė, kad savo valia nesutinka būti apklausiamas.
Šių metų gruodžio 10 d. prokuroro nutarimu dar kartą buvo nuspręsta apklausti R. A. Ručį kaip specialųjį liudytoją. Tą pačią dieną R. A. Ručys sutiko būti apklausiamas, tačiau jo duoti parodymai akivaizdžiai prieštarauja kitiems bylos duomenims, todėl R. A. Ručiui būtina įteikti pranešimą apie įtarimą apklausti jį kaip įtariamąjį byloje esantiems prieštaravimams pašalinti, atlikti akistatas, apklausti jį apie kriminalinės žvalgybos veiksmų atlikimo metu užfiksuotus R. A. Ručio pokalbius su kitais įtariamaisiais, atlikti kitus procesinius veiksmus.
Įvertinus nurodytas aplinkybes, tolesnis ikiteisminis tyrimas, kardomųjų priemonių taikymas būtų negalimas, negavus Seimo sutikimo patraukti šį asmenį baudžiamojon atsakomybėn, jį suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
Remdamasis tuo, kas išdėstyta, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Lietuvos Respublikos Seimo narį R. A. Ručį, jį suimti ir kitaip suvaržyti jo laisvę. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju prokurorui. Gerbiamieji kolegos, 23 straipsnis „Seimo nario asmens neliečiamybės atėmimas“. „Išklausius generalinio prokuroro pranešimą dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokios jo laisvės suvaržymo, Seimo posėdyje daroma ne trumpesnė nei 1 val., bet ne ilgesnė nei 2 val. pertrauka. Po pertraukos Seimas priima vieną iš dviejų sprendimų.“ Todėl, jeigu neprieštaraujate, skelbiama 1 val. pertrauka. (Balsai salėje)
Dėl vedimo tvarkos A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prokuroras kalbėjo trumpai, bet mums visiems yra išdalinta išsami medžiaga ir aš turiu pasakyti, kad per tą laiką, kiek dirbu Seime, nesu matęs tokio pobūdžio medžiagos. Aš nenoriu čia imti dabar ir svarstyti, kiek pagrįsti ir kiek nepagrįsti yra įtarimai, tačiau, mano įsitikinimu, būtų visiškai neteisinga, jeigu Seimas, kuris šiandien yra susirinkęs į paskutinę sesijos dieną, šitos komisijos ir imuniteto panaikinimo klausimą atidėtų iki pavasario sesijos.
Todėl aš raginu ir kreipiuosi į Seimo Pirmininkę per šitą valandą tartis dėl to, kad komisijos darbas būtų įmanomai trumpas ir per savaitę ar dvi jinai pateiktų savo išvadą, Seimas susirinktų į specialų posėdį ir priimtų sprendimą dėl imuniteto.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, Statute viskas yra išrašyta, mes negalime peršokti Statuto, nes pirma reikėtų jį keisti.
Gerbiamieji kolegos, siūloma komisija. Prašau komisiją susirinkti per pertrauką prie tribūnos. A. Anušauskas, L. Balsys, V. Bukauskas, K. Daukšys, A. Dudėnas, K. Komskis, D. Kuodytė, M. Mackevičius, A. Palionis, E. Šablinskas, S. Šedbaras. O dabar pertrauka.
Posėdį pratęsime 14 val.
Pertrauka
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, būtų gerai surasti K. Daukšį, kuris turėtų pirmas… Pakvieskite! Gerbiamieji kolegos, 14 val., tęsiame mūsų darbotvarkę. Kviečiu K. Daukšį pristatyti Seimo nutarimą.
14.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Rimą Antaną Ručį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo“ projektas Nr. XIIP-2674 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
K. DAUKŠYS (DPF). Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Rimą Antaną Ručį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo“. Komisija buvo susirinkusi. Komisiją sudaro 11 Seimo narių, komisijos pirmininku paskirtas K. Daukšys.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Jūsų nori paklausti, gerbiamasis pirmininke, du kolegos. A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš norėjau paklausti. Vis dėlto komisija numato rinktis tik kovo mėnesį, bet ir sausio mėnesį galima priimti tuos sprendimus ir palikti Seimui apsispręsti, kada jisai susirinks į artimiausią pirmą posėdį. Šiuo atveju, jūsų požiūriu, ar tikrai logiška nustatyti tokį išvados davimo terminą?
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis komisijos nary, jūs buvote komisijai balsuojant. Komisija balsavo dėl to, kada pateikti išvadas, ir komisijos balsų dauguma nuspręsta kovo mėnesį rinktis ir priimti išvadas.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš manau, ne komisijos yra reikalas apsispęsti, ar ji tingės per sausį ir vasarį, ar iš tikrųjų padarys viską, kad teisingumui nebūtų trukdoma. Tai turi būti Seimo valia, todėl aš oficialiai siūlau nustatyti datą – sausio 14 d., kad komisija pateiktų savo išvadas. O tam, kad susirinktų į sesiją, tai pagal Statutą Seimo Pirmininkė ir Seimo frakcijų vadovai gali surinkti parašus ir įvykdyti visus reikalavimus. Bet negali komisija sau numatyti darbo iki kovo 18 d., kai iš tikrųjų tai yra ne šiaip sau darbas, o teisingumo klausimas. Žiūrint į visą medžiagą, yra visiškai akivaizdu, kad Seimas, jeigu turėtų politinės valios, galėtų susirinkti kad ir tarpušventį ir priimti sprendimus, nes viskas čia yra labai nuosekliai prokurorų išdėstyta. Ar jūs sutinkate, kad komisija turėtų darbą baigti sausio 14 d.?
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi. Jeigu Seimas priims kokius nors kitokius sprendimus, komisija natūraliai juos gerbs. Bet šiandien sprendimas toks, koks yra.
PIRMININKAS. Ačiū.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Po pateikimo už ir prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Svarstymo stadija. Minutėlę, priimsime pastraipsniui ir galėsite pasiūlyti. Gerbiamasis Andriau, žodžiu leisiu, viską leisiu – Kalėdos! (Balsai salėje) Ar po svarstymo galime pritarti?
Priėmimo stadija. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra? Priimame. Dėl 2 straipsnio, dėl sudėties. Dėl 3 straipsnio yra A. Kubiliaus pasiūlymas, kiek aš supratau, dėl sausio 14 d. Motyvai už ir prieš. (Balsai salėje) Gerbiamieji, nedarykime problemų, kam ginčytis. Nėra kalbančiųjų. Balsuojame. Kas pritaria A. Kubiliaus siūlymui nustatyti sausio 14 d. datą?
Už balsavo 29, prieš – 24, susilaikė 33. Pastabai nepritarta.
A. Kubilius siūlo kitą datą.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tokiu atveju turiu prašyti Socialdemokratų frakcijos seniūnės dabar padėti ragelį ir išklausyti tai, ką mes kalbame. Kad Darbo partija ir partija „Tvarka ir teisingumas“ nenori padėti teisingumui, tai man yra akivaizdu, bet kad socialdemokratai nenori padėti teisingumui, tai man iki šiol dar nebuvo aišku. Jeigu sausio 14 d. netinka, tai aš prašau I. Šiaulienės pasiūlyti sausio 20 d.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti 3 straipsniui? Balsuojame dėl 3 straipsnio.
Už balsavo 59, prieš – 22, susilaikė 8. 3 straipsniui pritarta.
Gerbiamieji kolegos, motyvai už ir prieš. Bus? Nėra. Balsuojame dėl viso nutarimo.
Šio nutarimo priėmimas
Už balsavo 93, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Rimą Antaną Ručį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo“ yra priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš dar kartą noriu fiksuoti, kad socialdemokratai nenori, kad šiuo klausimu Seimas savo darbą atliktų kuo greičiau ir kad teisingumas galėtų būti toliau vykdomas. Tai yra socialdemokratų konkreti, personalinė atsakomybė.
PIRMININKAS. I. Šiaulienė atsakys, ką mano socialdemokratai.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi, už numatomą atsakomybę socialdemokratams ne tik šiuo klausimu, bet ir už jūsų padarytas klaidas, kaip ir dabar dėl prokurorų, kad mes esame atsakingi. O mes niekada nesišaliname atsakomybės. Jeigu komisija truputį ilgiau padirbs, sprendimas bus vienas. Jeigu prokurorai norėjo, žinojo, galėjo laiku ateiti, šiandien mes būtume priėmę ne tik dėl komisijos sudarymo, bet ir sprendimą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji. Viskas, gerbiamasis Andriau, aš po kiekvieno žodžio jums nesuteiksiu. Viskas, sėskite, Kalėdos ant akių, reikia susitaikyti.
14.08 val.
Valstybės saugumo departamento generalinio direktoriaus G. Grinos atsakymai į Seimo narių 2014 m. gruodžio 15 d. raštu pateiktus klausimus (pagal Seimo statuto 209 straipsnį)
Valstybės saugumo departamento generalinio direktoriaus G. Grinos atsakymai į Seimo narių 2014 m. gruodžio 15 d. raštu pateiktus klausimus.
G. GRINA. Gerbiamieji Seimo nariai, atsižvelgdamas į Seimo narių, NSGK komiteto nario V. Vasiliausko, P. Gylio ir P. Gražulio, klausimus, pristatau Seimui atsakymus, kiek turiu galimybę pateikti.
Pirmas klausimas: „Jungtinių Valstijų Senatas paskelbė ataskaitą apie ČŽV vykdytus įtariamųjų teroristų kankinimus slaptuose įkalinimo centruose. Dienraštis „The Washingon Post“ teigia, kad ataskaitoje minimas „violetinis“ centras veikė 2005–2006 m. Lietuvoje. Kokių veiksmų buvo imtasi po šios Senato ataskaitos paviešinimo?“
Paviešinus ataskaitą, atsirado galimybė gauti papildomos informacijos apie buvusią sulaikymo ir tardymo programą. Galimų veiksmų apimtis visuomenei paaiškino Generalinė prokuratūra. Kaip žinote, JAV Prezidentas B. Obama šią programą nutraukė dar 2009 m., o Seimo specialioji tyrimo komisija dar 2010 m. pateikė išvadas šiuo klausimu. Kiek man žinoma, Generalinė prokūra atnaujino ikiteisminį tyrimą, todėl kaip ne šios kompetencijos institucijos vadovas negaliu niekaip komentuoti šio proceso.
Antras klausimas…
PIRMININKAS. Gerbiamasis direktoriau, gal galite arčiau mikrofono kalbėti, nes matau, kad niekas negirdi? Bent aš tikrai negirdžiu.
G. GRINA. „ČŽV ataskaitoje yra pabrėžiama, jog „violetinis“ centras turėjo aukštos politinės vadovybės palaikymą įkurti sulaikymo įstaigą dar prieš informuojant JAV ambasadorių. Ar buvo imtasi priemonių nustatyti, kokie tai asmenys?“ Malonu pasakyti, kad žiniasklaidos priemonėse po ataskaitos paskelbimo buvo įvairiapusiškai išanalizuota Senato specialiojo žvalgybos priežiūros komiteto pateikta ataskaita, kompiliuojant įvairių šaltinių pateiktą informaciją.
Manau, kad nacionalinės politinės vadovybės veiksmus, tiek būtus ir tiek nebūtus, turėtų vertinti patys politikai, o ne VSD direktorius. Sunkiai įsivaizduočiau demokratinėse valstybėse situaciją, kai VSD direktorius nustato, kurie politikai yra teisūs, o kurie ne. Man, kaip žvalgybos institucijos vadovui, niekaip nederėtų komentuoti Seimo atlikto tyrimo bei teisėsaugos institucijų veiksmų ar kitokių priemonių ir kokių priemonių jos ėmėsi palaikymui ar nepalaikymui nustatyti. Ir pakartosiu, kad Generalinės prokuratūros atstovai informavo visuomenę apie veiksmus, kurių planuoja imtis atsiradus naujai, jei ją taip būtų galima pavadinti, situacijai.
Trečias klausimas: „Kokiems asmenims buvo skirti minimi milijonai dolerių atsidėkojant už programos palaikymą bei „dėkingumui“ parodyti? Ar pradėjote tyrimą dėl to, kad JAV galėjo mokėti Lietuvos pareigūnams už kalinių laikymą mūsų šalyje?“
Vėlgi turiu apgailestauti, kad negaliu Seimo nariams atsakyti į mano kompetencijai nepriklausančius klausimus. Kaip žinote, nors ir nesu teisininkas, bet manau, kad „dėkingumo“ rodymo veikas, jei tai susiję su priešiškų žvalgybų veikla, nebent yra manančių, kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra priešiška valstybė, pagal faktus turėtų tirti teisėsauga. Juo labiau kad jūsų klausimas patenka į galimų korupcinių veiksmų sampratą.
Taip pat apgailestauju, kad net praėjus 25 metams po valstybės atkūrimo dar yra manoma, kad VSD kaip koks KGB turi viską ištirti, nubausti ir galiausiai nuteisti kaltus. Turiu vilties, kad gyvename teisinėje valstybėje. Kiek viešai žinoma, dar 2011 m. tyrimas dėl VSD pareigūnų piktnaudžiavimo buvo nutrauktas, ir ne VSD, o prokuratūra sprendžia apie faktinius pagrindus, kad ir iš kur jie atsirastų, dėl ikiteisminio tyrimo pradėjimo.
Ketvirtas klausimas: „Garsus karo advokatas Walteris Ruizas, kurį ginti M. al Hawsawį paskyrė JAV institucijos, turi aukšto lygio leidimą susipažinti su slapta informacija. Šis advokatas viešoje spaudoje negalėjo paneigti, kad vadinamasis violetinis centras buvo būtent Lietuvoje. Ar tyrimo metu bendravote su Walteriu Ruizu?“
Vėlgi atkreipčiau dėmesį, kad nei iki 2010 m., nei vėliau nevykdžiau jokių tyrimų jūsų keliamais klausimais. Antra, jokiame kontekste laivyno komandoro Ruizo nesu nei sutikęs, nei bendravęs, nei jis į VSD nėra kreipęsis. Ir manau, kad jis, kaip advokatas, žino, kur kreiptis.
Penktas klausimas: „Kokios sąsajos yra tarp CŽV ataskaitoje minimo „violetinio“ centro ir tarp Valstybės saugumo departamento karininko Vytauto Pociūno mirties?“
Vėlgi vienokias ar kitokias sąsajas, jeigu jos yra, turėtų tirti teisėsauga. Nemanau, kad neparemti faktais pasamprotavimai, ypač mirusių žvalgybos pareigūnų atžvilgiu, kaip nors prisidėtų prie kokių nors sąsajų užčiuopimo. Bet kokios sąsajos, galinčios turėti nusikalstamą priežastingumą, atskleidžiamos tik ikiteisminio tyrimo metu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pagal Statutą klausti pirmiausia turi teisę Seimo nariai, kurie kreipėsi raštu.
Pirmasis klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis saugumo departamento vadove. Kiek man yra žinoma, nušalintas apkaltos būdu Prezidentas R. Paksas viešai yra pareiškęs, kad jis žinojo, ir kreipėsi į jį, kad būtų leista kalinti kalinius Lietuvoje ir kad būtų leidžiama statyti kalėjimus. Jis dėl to nesutiko. Ar ne ta priežastis ir buvo Prezidento apkaltos? Ir pasistatė tokį Prezidentą, kuris sutiko ir leido, ir nieko nematė, kai buvo statomi kalėjimai, kalinami ir kankinami čia kaliniai? O dabartiniai prezidentai teigia, kad nieko nežinojo.
G. GRINA. Aš tikrai nenorėčiau komentuoti nei nušalintojo Prezidento, nei komisijos, politinių komisijų pareiškimų šiuo klausimu. Manau, kad kitos institucijos turėtų šiuos klausimus spręsti.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys, ruošiasi V. Vasiliauskas.
P. GYLYS (MSNG). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Pone Grina, tai, ką mes dabar išgirdome, tai kalba apie nieką, ji neturininga. Aš suprantu, kad negalima galbūt minėti kai kurių pavardžių, kai kurių aplinkybių ir t. t., bet Valstybės saugumo departamentas turi suvokti, kokio subtilumo, sudėtingumo klausimas yra. Pažiūrėkite į Ameriką, CŽV, Senatą, Senato komisiją. CŽV kalba viena, atlieka vieną misiją, Senatas kitą. Iš tikrųjų mes turime du dalykus, kuriuos jūs turėjote bent paminėti, tai yra prekybą suverenitetu ir teisinį dempingą. Taip, Amerika yra mūsų sąjungininkė, bet ir tarp sąjungininkų gali būti interesų nesutapimas. Tai ar buvo prekyba suverenitetu? Ar buvo aukštų pareigūnų, kurie pardavė tą suverenitetą? Ar buvo teisinis dempingas? Bent tokiu lygiu jūs galite patvirtinti, kad taip, buvo.
PIRMININKAS. Gerbiamasis, minutę reikia klausti. Jūs įsijautėte.
G. GRINA. Gerbiamasis Seimo nary, aš tikrai negalėčiau daryti tokių viešų politinių pamąstymų, kas ką dempingavo. Yra tam teisėsaugos institucijos ir jos pagal turinio medžiagą turėtų išsiaiškinti, ar buvo koks dempingavimas. O jeigu tai yra ne teisėsauginis klausimas, tai yra politinis klausimas ir ne man jį spręsti. O kaip institucija mes puikiai suprantame ir aš asmeniškai puikiai suprantu šios istorijos įvairias plonybes.
PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas. A. Anušauskas ruošiasi.
V. VASILIAUSKAS (TTF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamasis generole, su artėjančiom šventėm. Jūsų pirmasis pavaduotojas R. Vaišnoras kaip tik praturtėjo tuo laikotarpiu, apie kurį mes dabar kalbame. Į žurnalisčių klausimą, iš ko jis pasistatė tokį prašmatnų namą, ponas R. Vaišnoras atsakė, kad buvo sudaręs rentos sutartį su sunkiai sergančiu tėvu ir iš to pasistatęs namą. Ar jūs tikrinote savo pirmąjį pavaduotoją poligrafu, o jeigu netikrinote, ar neketinate to daryti, kad įsitikintumėte, kad įmanoma praturtėti iš savo tėvo slaugos? Ačiū už nuoširdų ir išsamų atsakymą.
G. GRINA. Ačiū už klausimą ir galiu pateikti lygiai taip pat nuoširdų atsakymą. Pavaduotojo klausimu ir VSD kaip institucija kreipėsi į atitinkamas institucijas, ir net jis pats kreipėsi į tam tikras institucijas, kur norėjo gauti arba patvirtinimų, arba paneigimų dėl jo veiklos. Taigi manau, kad šis procesas jokių kažkokių rezultatų nedavė, kad mes galėtume teigti, kad jis ką nors kažkur padarė. Priešingu atveju būtų buvę imtasi tam tikrų veiksmų.
PIRMININKAS. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Matyt, Senato ataskaitoje violetinė spalva nėra atsitiktinė, aš taip suprantu, matyt, numatė, kas bus Lietuvoje ateityje. Bet vis dėlto aš, matyt, ir klausiantiems, surašiusiems šiuos klausimus, turėčiau užduoti klausimą, kodėl jie neskaitė parlamentinio tyrimo medžiagos, visiškai neskaitė. Net cituodami R. Paksą galėjo pamatyti, kad ten visai kitaip yra kalbama. Bet šiuo atveju, direktoriau, vis dėlto, jeigu jūsų klausė, ką po Senato nuveikė VSD, tai gal jūs galėtumėte atsakyti, ką po Seimo parlamentinio tyrimo VSD nuveikė, nes iš 8 punktų 7 buvo adresuoti VSD ir, kaip žinoma, VSD ėmėsi veiksmų pagal parlamentinio tyrimo išvadas.
G. GRINA. Ačiū už klausimą. Deja, dabar negaliu pažodžiui išvardyti komisijos išvadų, kurios buvo adresuotos Valstybės saugumo departamento atžvilgiu, bet tikrai buvo tam tikrų dalykų departamente, kuriuos reikėjo taisyti, apie tai tikrai ne vieną kartą buvo diskutuojama komitete. Manau, galbūt sunku pasakyti, apie 100 %, bet tikrai didžioji dalis tų problemų, kurios buvo komisijos įvardytos, šiuo metu yra išspręstos, įskaitant ir finansinės apskaitos klausimus, ir visus kitus. Tiek trumpai.
PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi A. V. Patackas.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamasis departamento direktoriau, Jungtinės Valstijos, paskelbdamos joms labai nemalonią ataskaitą, vis dėlto parodė, kad tai yra demokratinė ir teisinė valstybė. Dabar pagal visą logiką turėtų žengti žingsnį Lietuvos Respublika ir išsiaiškinti, kas čia vyko. Tačiau, sprendžiant iš jūsų kalbos, aš suprantu, kad saugumas visiškai nesiruošia aiškintis, ar buvo pinigai ir ar jie buvo įsidėti į kišenę?
Ar nebūtų galima ta proga prisiminti kitą atvejį, susijusį su Jungtinių Amerikos Valstijų skirta parama Baltarusijai pagal programą „Demokratija Baltarusijai“, kuri buvo galimai išvogta? Jūsų buvęs darbuotojas V. Pociūnas tai tyrė ir viena iš versijų – dėl to žuvo. Ar šitoks elgesys nepaskatins ir naujų pareigūnų žūties? Ačiū.
G. GRINA. Ačiū už klausimą. Tai tikrai labai aktualus klausimas, kas ką galėtų paskatinti. Manau, kad atitinkamos kompetentingos institucijos turi viską ištirti iki galo. Deja, turiu jus nuliūdinti, tai nėra VSD veiklos profilis. Yra teisėsaugos institucijos, kurios tą turi padaryti.
Kitas dalykas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų demokratijos. Taip, galėčiau labai paprastai pasakyti. Jie pirmiausia žiūri savo nacionalinių interesų, o paskui žiūri teisinių klausimų. (Balsai salėje) O čia jau politinis klausimas, aš į jį neatsakysiu.
PIRMININKAS. Klausia gerbiamasis A. V. Patackas.
A. V. PATACKAS (MSNG). Jūs pasakėte, kad VSD – tai ne KGB, siunčiate į teisėsaugos institucijas tarsi jūs nebūtumėte teisėsaugos institucija. Mano klausimas truputį kitoks. Skambinau Kelių policijos departamento viršininkui vyriausybiniu telefonu, buvo pasakyta, kad tas telefonas neveikia, davė kitą numerį, skambinau kitu numeriu, atsiliepė kažkoks pareigūnas ir pareiškė, kad niekaip negali to telefono pataisyti, nes kolektorius kontroliuoja privati bendrovė. Kaip suprasti, vyriausybinis ryšys, pats slapčiausias Lietuvoje ryšys, o prie jų kolektorių arba dar kitaip prieina privačios bendrovės? Ar jums žinomi tie faktai, ar jūs ruošiatės ką nors daryti, ar irgi pasiųsite į teisėsaugos institucijas ir pavadinsite politiniu klausimu?
G. GRINA. Ačiū už klausimą. Čia tikrai ne politinis, o techninis klausimas. Pirmas dalykas, aš to fakto asmeniškai nežinau. Antras dalykas, jūsų žiniai, vyriausybinis ryšys nėra slaptas ryšys, geriausiu atveju jis gali būti riboto naudojimo. Ir kitas dalykas, Vyriausybinių ryšių centras nėra VSD atskaitinga institucija, atskaitinga krašto apsaugai.
PIRMININKAS. Dėkoju Saugumo departamento generaliniam direktoriui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Ačiū.
G. GRINA. Ačiū.
Gerbiamieji kolegos, grįžtame prie darbotvarkės. (Balsai salėje) Replika po balsavimo. Dvi replikos. P. Gylys.
P. GYLYS (MSNG). Dar kartą į Seimą nusišluostytos kojos. Iš tikrųjų tai nebuvo atsakymai. Aš suprantu, kad nereikia kartais minėti pavardžių, konkrečių aplinkybių ir panašiai. Bet Valstybės saugumo departamento vadovas žino savo kalbėjimo lygį, profilį ir t. t. Mes neišgirdome nieko, absoliučiai nieko! Seimas – ramus, patenkintas. Na, pirmiausia sveikinu didžiąsias frakcijas.
PIRMININKAS. Prašom.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, išklausėme žmogaus, kuris, nepakėlęs akių, perskaitė jam pateiktą tekstą. Dabar cituoju patį poną G. Griną: „Man ant stalo niekas nepadėjo.“ Jis perskaitė tą, kas jam buvo padėta ant stalo. O atsakinėdamas į jūsų klausimus jis nukreipė savo žinias į kompetentingas institucijas. Aš balsavau prieš jo apsilankymą parlamente, žinodamas, kad ta situacija taip ir susiklostys, – mes dar kartą visuomenei ir netgi priešiškoms užsienio valstybėms pademonstravome parlamento požiūrį į vienos svarbiausių šiandien institucijų, užtikrinančių nacionalinį saugumą, vadovo kompetenciją. Mes, turėdami tokią kompetenciją tokiuose postuose, nesitikėkime nacionalinio saugumo visa apimtimi. Kitą kartą rekomenduočiau kviesti poną G. Griną tik tuomet, kai mes spręsime jo atstatydinimo klausimą, ir negaišinti Seimo laiko. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju už pasiūlymą V. Gailiui. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai ir gerbiamasis Vitalijau, Seimas nenuleido rankų, jau yra surinkta 58 parašai, bus sudaryta laikinoji komisija dėl CŽV kalėjimo ir dėl išgrobstytų pinigų, į kokias rankas jie pateko. Manau, kad Seimas pasielgs taip principingai, kaip pasielgė Jungtinių Amerikos Valstijų komitetas, nustatė kaltus, kad mes turėsime stiprybės pasakyti, kas davė leidimą, kas gavo pinigus, kaip tie pinigai buvo iššvaistyti.
Taip pat dar kartą noriu pasakyti – tegul G. Grina neklaidina, R. Paksas viešai patvirtino, kad jis, būdamas Prezidentu, žinojo, į jį kreipėsi, kad būtų leidžiama čia statyti kalėjimą, kalinti ir kankinti kalinius, bet jis nesutiko, kad taip būtų pažeidžiami Lietuvos įstatymai, būtų pažeidžiamos žmogaus teisės.
PIRMININKAS. A. Paulauskas.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, mes parodėme savo nekompetenciją. Mes pakvietėme žmogų, kuris vadovauja žvalgybos institucijai, ir 90 % klausimų uždavėme apie ikiteisminį tyrimą. Niekaip negali šis pareigūnas atsakyti ne savo kompetencijos klausimo. Ir mes po to pykstame, kažkuo nepatenkinti. Tai tas pats, kas nuvažiuoti pas pieninės direktorių ir klausinėti apie mėsos gamybą. Tai yra visiškai skirtingi dalykai. Susigaudykime, ko mes norime iš to žmogaus! Klausiame, kaip veikia vyriausybinis ryšys, kaip vyksta parengtinis tyrimas? Na, ne šitos kompetencijos klausimai. Manau, kad suformuluokime tiksliai, ko mes norime, paskaitykime šios institucijos įstatymą ir tada gausime atsakymus.
PIRMININKAS. Aš labai norėčiau paprašyti, kad mes replikuotume. Gerbiamasis Povilai, jūs jau vieną kartą kalbėjote, tikrai nesuteiksiu. A. Anušauskas. Bet į temą.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Jeigu bus sudaryta komisija, tada prašau suformuluoti klausimus, tinkamus atsakyti tai komisijai, o ne tokius, kokius dabar suformulavo iniciatoriai.
Antras dalykas. Jeigu kalbėtume apie tai, kas buvo užsiminta, matau, kad kuriamas naujas mitas apie R. Pakso pasisakymus, tai turiu pasakyti, kad parlamentinėj komisijoj nieko panašaus nebuvo pasakyta.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs kalbate ne į temą. Nepykite, bet maža kas ką pasako. Mes šiandien klausėme atsakymus dėl CŽV kalėjimo. Ačiū. Viskas. Baigėme. (Balsai salėje)
14.27 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 302 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2671 (pateikimas)
Atliekų tvarkymo įstatymo 302 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną ministrą K. Trečioką. Prašyčiau dėmesio, kolegos!
K. TREČIOKAS. Laba diena, gerbiamasis pirmininke, Seimo nariai. Šiuo metu galiojančio Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, nustatant rinkliavas ar kitas įmokas už komunalinių atliekų surinkimą iš atliekų turėtojų ir atliekų tvarkymo dydį, turi būti atsižvelgiama į Vyriausybės patvirtintą metodiką. Atsakomybė, iki kada ši nuostata turi būti įgyvendinta, nenustatyta.
Todėl mes teikiame projektą, kuriame yra nustatomas terminas, iki kada turi būti tai įgyvendinta. Tai teikiame daugumos savivaldybių prašymu, nes savivaldybės nespėja įgyvendinti šių reikalavimų ir Vyriausybės pateiktos metodikos.
Nustačius metodikos įgyvendinimo terminus savivaldybėms, Vyriausybės atstovams apskrityse ir kitoms institucijoms nekils neaiškumų, iki kada ši Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo nuostata turi būti įgyvendinama. Atsižvelgdami į tai, prašome pritarti pateiktam įstatymo projekto pakeitimui ir nagrinėti ypatingos skubos tvarka. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti vienintelis Seimo narys M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš noriu paklausti šiek tiek ne iš tos temos, bet dėl komunalinių atliekų. Kokia jūsų nuomonė apie tai, kad už komunalines atliekas gyventojai turėtų mokėti ne pagal gyvenamąjį plotą? Kokia jūsų nuomonė? Ačiū.
K. TREČIOKAS. Aš pritarčiau, kad atliekos būtų apskaitomos ir turėtų mokėti pagal tai, kiek gyventojams susidaro atliekų. Apskritai tie gyventojai, kurie tvarko atliekas taip, kaip tinka, jas rūšiuoja, turėtų iš viso nemokėti. Bet, aš manau, tai ateities klausimas ir mes prie jo sugrįšime. Šiuo metu, kai yra pagal plotą, tai nėra socialiai teisinga.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar galėtume bendru sutarimu pritarti po pateikimo?
Gerbiamieji kolegos, pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas. Kadangi Vyriausybė siūlo ypatingą skubą, tai pirmuose pavasario sesijos posėdžiuose ir svarstysime.
Gerbiamieji kolegos, rezervinis ketvirtas klausimas – Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja – M. Petrauskienė. V. Bukauskas, A. Dumbrava. Gerbiamieji kolegos, kai kas labai norėjo. (Balsai salėje) Tada aš kviečiu P. Čimbarą pristatyti peticijas. (Balsai salėje) Dabar P. Čimbaras. Gerbiamieji kolegos, nedarykite triukšmo.
14.31 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Antano Algimanto Miškinio peticijos“ priėmimas
P. ČIMBARAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Dėl Antano Algimanto Miškinio peticijos. Vadovaudamasis Peticijų įstatymo ir komisijos nuostatais, pristatau Antano Algimanto Miškinio peticiją „Dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos funkcijų ir kompetencijų“. Komisija ją išnagrinėjo gruodžio 17 d. posėdyje ir priėmė sprendimą atmesti pateiktus pasiūlymus, kurie suformuluoti taip.
Energetikos įstatyme nustatyti, kad Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nuostatus tvirtina Seimo valdyba.
Antra. Siekiant užtikrinti komisijos nepriklausomumą, nustatyti, kad kainų nustatymo metodikų rengimas negali priklausyti komisijos kompetencijai.
Trečia. Energetikos įstatyme nustatyti, kad sprendimą skatinti komisijos pirmininką ir jos narius priima Seimo valdyba.
Taigi prašau atmesti… Seimo protokolinį nutarimą, pasiūlymą keisti įstatymą, kaip siūlo pareiškėjas.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Ar galime bendru sutarimu atmesti peticiją? (Balsai salėje) Atmesta. Peticija atmesta.
14.32 val.
Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2350 (pateikimas)
Pakartotinai kviečiu M. Petrauskienę pristatyti Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymą.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, šiuo metu savivaldybių merų ir merų pavaduotojų darbo užmokestis yra neadekvatus jų vykdomoms funkcijoms ir yra gerokai mažesnis lyginant su kitų šalies politikų ir šalies pareigūnų darbo užmokesčiu. Nepaisant didėjančios darbų apimties ir atsakomybės, savivaldybių vadovų pareiginės algos koeficientas nuo 2004 m., t. y. dešimt metų, nebuvo peržiūrėtas, o kitų valstybės politikų darbo užmokestis didėjo ir tai lėmė didelį atotrūkį tarp valstybės ir vietos lygmens politikų darbo užmokesčio dydžių.
Savivaldybėse susiklostė paradoksali situacija, kai savivaldybių vadovų gaunamas darbo užmokestis yra mažesnis už daugelio savivaldybių teritorijoje veikiančių ir savivaldybėms atskaitingų įstaigų vadovų darbo užmokestį. Jau nekalbant apie administracijos direktoriaus, jo pavaduotojo, taip pat kai kurių mokymo įstaigų vadovų, komunalinių įstaigų vadovų ir panašiai.
Mūsų šalies gerovė smarkiai priklauso nuo savivaldybių darbo, nuo savivaldybėse įgyvendinamos įvairių sričių politikos rezultatų. Todėl savivaldybių vadovų, kaip vietos lyderių, kompetencija ir profesionalumas yra vieni svarbiausių sėkmės veiksnių. 2015 m. kovo 1 d. pirmą kartą merus rinksime tiesiogiai. Tai dar labiau padidins merų atsakomybę, išplės jų vykdomas funkcijas. Todėl būtina užtikrinti, kad savivaldybių vadovų darbo užmokestis būtų adekvatus jų vykdomiems darbams ir atsakomybei. Siekiant vieningos logiškos sistemos tarp skirtingų grandžių politikų darbo apmokėjimo, tikslinga peržiūrėti ir vietos lygmens politikų atlygį.
Taigi siūlome savivaldybių, kuriose gyvena per 100 tūkst. gyventojų, merams nustatyti pareiginės algos koeficientą nuo mažiausio 15 iki 20. Dabar, kaip žinote, yra 12,2 koeficiento. Savivaldybių, kuriose gyvena iki 100 tūkst. gyventojų, merams pareiginės algos koeficientą nustatyti nuo 13 iki 19. Dabar yra 10,5.
Merų pavaduotojams, atsižvelgiant į mažesnę darbų apimtį ir atsakomybę, nustatyti mažesnius koeficientus. Savivaldybių, kuriose gyvena per 100 tūkst. gyventojų, vicemerams nustatyti pareiginės algos koeficientą nuo 13 iki 17, dabar yra 10,5. Savivaldybių, kuriose gyvena iki 100 tūkst. gyventojų, merų pavaduotojams nustatyti pareiginės algos koeficientą nuo 11 iki 16, dabar yra 8,8.
Kitaip tariant, siūlomos žirklės. Atlyginimą merui ir vicemerui pagal tas ribas nustato savivaldybės tarybos pasirinkdamos konkretų koeficiento dydį iš įstatyme nustatyto šio koeficiento reikšmių intervalo.
Priėmus teikiamą įstatymo projektą, 2015 m. išrinktos savivaldybių tarybos privalės savo veiklos reglamentuose nustatyti merų ir jų pavaduotojų pareiginių algų koeficientų taikymo tvarką.
Taip pat siūloma įtvirtinti, kad po 2015 m. savivaldybių tarybų rinkimų tiesiogiai išrinktiems merams ir paskirtiems savivaldybių merų pavaduotojams savivaldybių tarybų sprendimais nustatyti pareiginės algos koeficientai gali būti keičiami ne anksčiau kaip kitais kalendoriniais metais. Kitaip tariant, peržiūrimi kasmet.
Įgyvendinant įstatymą, papildomų lėšų iš valstybės biudžeto nereikės. Tam bus panaudotos savivaldybių biudžetų pajamos, skirtos savarankiškosioms funkcijoms vykdyti. Siūlau pritarti pateiktam įstatymo projektui, kad mes po pateikimo dar turėtume laiko pateikti pasiūlymus. Aš manau, kad, kolegos, bus ir jūsų pasiūlymų dėl tų žirklių dydžio. Bus laiko diskutuoti ir atsižvelgti į Teisės departamento išvadas, nes jos tikrai reikšmingos. Mes, rengdami šį įstatymo projektą, į tai atsižvelgsime. Siūlau pritarti. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamoji kolege, jūs išties pasakėte labai daug pastabų ir tiesos. Manau, kad rengdama įstatymo projektą jūs išanalizavote visumą: ir merų gaunamas reprezentacines išlaidas, už kurias, deja, kai kuriose savivaldybėse net neatsiskaitoma, ir santykį tarp tiesiogiai rinkto mero ir netiesiogiai rinkto vicemero. Čia irgi reikia aptarti ir tų žirklių skirtumus. Prašau pasakyti, ar analizavote patirtį kitų šalia esančių mūsų valstybių – Latvijos ir Estijos, kokie ten yra skirtumai ir kaip ten gauna atlyginimą?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip, mes analizavome ir Latvijos, ir Estijos, ir Lenkijos. Yra gerokai didesni merų atlyginimai. Pavyzdžiui, Talino mero atlyginimas siekia beveik 3 tūkst. eurų. 2 tūkst. su trupučiu (dabar nepamenu) yra Latvijos, būtent Rygos mero atlyginimas. Dvigubai didesni merų atlyginimai yra kaimyninėje Lenkijoje ir kitose valstybėse.
Pasižiūrėkime, mūsų savivaldybės sąlyginai yra didelės, lyginant su kitų Europos Sąjungos valstybių savivaldybėmis. Taigi tikrai tą dalyką būtina daryti, nes dabar pasižiūrėjus tie 3 tūkst. Lt, truputėlį daugiau, kuriuos gauna merai, jeigu neturi pakankamo valstybės tarnybos stažo, tai nesieks mero atlyginimas tūkstančio eurų. Dovanokite, pagal jų atsakomybę ir pagal turimas darbo apimtis, lyginant su kitų politikų darbo užmokesčiu, tai yra negerai.
PIRMININKAS. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji kolege, visada, kai siūloma didinti atlyginimą, aišku, tai yra pozityvas ir labai gerai, bet visada reikia suvokti, kieno sąskaita mes tai siūlome daryti. Juk pasakų nėra. Šių metų… Tiksliau sakant, ne šių metų, bet 2015 m. biudžetas iš esmės yra vos vos didesnis negu 2008 m. biudžetas. Šiandien mes 200 tūkst. žmonių nesugebėjome net pradėti atkurti atlyginimus, jie turi bazinį mėnesinį 122 atlygį. 60 tūkst. žmonių, kuriems nustatomas atlyginimas pagal 450, net nepradėjome. Dirbantiems pensininkams net nepradėjome. Neįgalieji, vaikų maitinimas, įrašyta Vyriausybės programoje. Taigi mano klausimas. Jūsų nuomone, politinės aplinkybės yra dabar tokios, kad reikia?..
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Kaip tik dabar yra pats laikas, nes pirmą kartą mes merus renkame tiesiogiai. Jų atsakomybė ir kompetencija yra kur kas didesnė. Tuo labiau kad čia neprašoma valstybės biudžeto lėšų. Ir Savivaldybių asociacija pritaria tam, kad jie iš sutaupytų lėšų savarankiškoms funkcijoms vykdyti šiuos klausimus išspręstų. Vis tiek mero atlyginimą nustatys taryba, matys, kaip tas meras dirba, diskutuos, jam bus nustatyti kokie nors kriterijai, uždaviniai. Kai dabar tarybos pritaria merų atlyginimams, tai jie juokauja – pritariam tam, kas seniai aišku. Jie tokios galimybės net neturėjo, kad būtų kokia nors motyvacija merams dirbti geriau, siekti geresnių rezultatų.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, šiaip gal čia ir būtų galima racionaliai svarstyti tokius pasiūlymus, bet kyla pora klausimų. Pirmasis: kodėl jūs tai pateikėte Kalėdų išvakarėse? Aš spėju, kad tai yra susiję su jūsų partijos problema pasirinkti tinkamus kandidatus į merus, nes dalis, matyt, atsisako eiti dirbti už tokį mažą atlyginimą. Čia tokia viena klausimo dalis.
Antroji dalis klausimo. Sakykite, kaip jūs manote suderinti savo pasiūlymą su Konstitucinio Teismo pastaruoju metu išaiškinta doktrina, kuriai socialdemokratai labai džiugiai pritarė, taip pat ir vakar? Ta doktrina sako tai, kad prieš krizę patvirtintų atlyginimų proporcijos tarp Konstitucinio Teismo, Seimo, kitų daug uždirbančių pareigūnų ir mažai uždirbančių valstybės tarnautojų, tarp jų ir merų, negali būti keičiamos, nes tai pažeis Konstituciją. Ar jūs nemanote, kad jūs dabar šiurkščiai pažeisite Konstituciją teikdami būtent tokį pasiūlymą?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Andriau. Tikrai jūsų įtarumas neturi ribų. Čia visiškai nesusiję su socialdemokratais. Beje, šios pataisos įregistruotos prieš tris mėnesius, jos nebuvo įtrauktos į posėdžio darbotvarkę, todėl reikėjo surinkti 65 parašus, kad pagaliau galėtų būti šiandien, Kalėdų išvakarėse, įtrauktos. Aš nežinau… Čia tiek naudinga socialdemokratams, kiek ir jums. Ir komitetai kelia kandidatus. Čia visiškai nereikia žiūrėti kokio nors intereso. Man atrodo, kad čia bus naudinga tiems žmonėms, bus jų suinteresuotumas, kad ateis į merus nauji žmonės, gabūs žmonės, kurie turi viziją, mato savivaldybių perspektyvą.
PIRMININKAS. Klausia E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Gerbiamoji kolege, mes turime precedentą savivaldybėse, kad jos turi teisę… (Čia liberalai sėdi!) …kad turi teisę savivaldybių tarybos įvesti nemokamą vicemero etatą. Kai kurios savivaldybės tuo naudojasi. Štai tokie dalykai man suponuoja kitą konceptualesnę mintį, ar apskritai Seimas, valstybė turi kištis į savivaldybių pareigūnų algų nustatymą? Neatmetu galimybės, kad jeigu leistume savivaldybėms pačioms nustatyti savo merų ir vicemerų algas, ten pridarys nesąmonių, bet tai bus ženklas rinkėjams ir rinkėjai niekada daugiau nebalsuos už tą partiją, kuri savo merui paskyrė 15 tūkst. Lt atlyginimą. Bet aš neatmetu ir kitokios galimybės, kad koks nors meras multimilijonierius sakys: aš noriu dirbti meru, leiskite man dirbti, kad ir nemokamai. Ar verta nustatyti čia…
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, merai, vicemerai yra valstybės politikai, o politikų atlyginimai yra nustatyti lentelėje, reikėtų žiūrėti Valstybės tarnybos įstatymą. Dabar kokios nors saviveiklos čia neturėtų būti. Mes žiūrime į politikus ir Seimo narius, toje lentelėje, deja, yra ir merai, ir vicemerai.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, visų pirma kyla nuostaba, kad jūs kalbate apie kvalifikacijos galimybę pakeliant mūsų merams atlyginimus. Renka tiesiogiai, deja, ne visada renka pagal kvalifikaciją, ir taip toliau. Bet jūs dabar pateikėte vienos grandies pakeitimus ir mėginate, visiškai nenagrinėdami kitų institucijų, reikalaujančių ne mažesnės kvalifikacijos… žmonių atlyginimus. Jeigu jūs kalbate, kokia atsakomybė yra merų, tai pažiūrėkime, „Sodros“ direktorius gauna tokį patį atlyginimą kaip meras, nors atsakingas už 12 mlrd. biudžetą. Tikrai reikia išskirtinės kvalifikacijos žmonių. Jūs dabar žiūrite paėmę vieną dalį, dėl kurios aš tikrai siūlyčiau diskutuoti, bet nepateikėte kompleksinio požiūrio į visų valdininkų, tarnautojų atlyginimus? Kodėl čia meras tapo toks išskirtinis?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū. Sutinku, kad daugeliui reikėtų padidinti atlyginimus. Iš tikrųjų jie yra per maži, bet šiuo atveju mes kalbame būtent apie merų, vicemerų atlyginimus. O dėl jų kvalifikacijos ir kompetencijos. Dabar už 3 tūkst. Lt gabus, perspektyvus žmogus ar eis dirbti to darbo? Aš labai abejoju, nes jis gali daug daugiau, jis neturi jokios motyvacijos, numoja ranka: už 1 tūkst. eurų aš tikrai rasiu darbą, už kurį bus mokamas didesnis užmokestis. Didinant atlyginimus tai kaip tik būtų išspręstą, ateitų gabesni, perspektyvesni žmonės. O dabar mes paliekame tokią terpę, kad štai tu, mere, gauni tuos 3 tūkst. su truputėliu litų, o tada… Tada ir kyla pagunda ką nors daryti negerai ir ieškoti papildomų šaltinių.
PIRMININKAS. Klausia R. Sargūnas.
R. SARGŪNAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, savivaldybių merai atlieka labai atsakingą darbą. (Čia centre.)
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Nematau.
PIRMININKAS. Gerbiamoji Milda, raudonas taškelis yra ekrane, pagal tai ir spręskite kur yra
R. SARGŪNAS (DPF). Merų pareigos reikalauja didelės kompetencijos ir žinių. Daugelio savivaldybėms pavaldžių įstaigų vadovų kartais gauna didesnius atlyginimus, nei gauna šiuo metu merai, kurie vadovauja savivaldybių taryboms. Įvertinus savivaldybių merų darbą ir gerėjančią ekonominę situaciją, aš manau, kad būtina didinti merų atlyginimus. Reikėtų palikti savivaldybių taryboms spręsti, kokio dydžio atlyginimo yra vertas meras, jos tai turėtų nuspręsti. Būtų jų tiesioginis darbas priimti tą sprendimą. Nereikia bijoti vietos savivaldos, reikia ja pasitikėti ir visada jie suras optimalius sprendimus pagal nustatytas ribas. Tačiau aš norėčiau tokį klausimą akcentuoti ir pabrėžti, kad reikėtų pažiūrėti iš esmės į rajono tarybos…
PIRMININKAS. Laikas! Kolegos, išmokime pateikti klausimą, po to dėstyti. Prašom atsakyti.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Jūs turbūt klausėte, kad nevienodos yra savivaldybės pagal savo dydį. Taip, jūs turėjote galvoje tą. Pavyzdžiui, didžiųjų miestų ir, pavyzdžiui, Birštono ar kokios Kalvarijos savivaldybė. Gerbiamieji, para turi 24 val., pavyzdžiui, Vilniaus meras nedirba ilgiau, negu dirba Birštono merė. Kartais tos mažos savivaldybės turi daug daugiau tų problemų ir situacija yra sunkesnė panaudojant ir europines lėšas, ir pritraukiant investicijas. Taigi negalima sakyti, kad jeigu yra maža savivaldybė, tai tas meras turi gauti mažiau. Didelėje savivaldybėje ir vicemerų daugiau, ir didesnis administracijos aparatas. Taigi čia neturėtų būti…
PIRMININKAS. Paskutinis klausias V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Gerbiamoji kolege, iš tikrųjų, sakyčiau, čia jūs numatėte gerus darbus, tačiau, mano supratimu, reikia padaryti gradaciją: tie, kurie iki 100 tūkst., per 100 tūkst., iki 50, iki 40, iki 30, iki 10, tada niekas nebus apgautas ir viskas bus pagal nuopelnus.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Bet čia vėlgi Valstybės tarnybos įstatyme kaip tik yra taip sudėliota: iki 100 tūkst., per 100 tūkst. Pagal tai yra skaičiuojami ir merų atlyginimai, ir kiti atlyginimai. Čia vėlgi yra ne dėl šio įstatymo.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Ačiū, jūs atsakėte ne į visus Seimo narių klausimus, bet bus proga diskutuoti komitetuose. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritariame. Ačiū. Balsuoti… Prašom balsuoti.
Už – 70, prieš nėra, susilaikė 17. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Numatoma svarstyti pavasario sesijoje.
Gerbiamieji kolegos… Milda, nereikia, važiuojame toliau.
Aš kviečiu Seimo Pirmininkę atsakyti į Seimo nario V. A. Matulevičiaus raštą, o kol ji eina į tribūną, aš norėčiau perskaityti pranešimą.
14.50 val.
Informaciniai pranešimai
Informuojame, kad šių metų gruodžio 23 d. frakcijos posėdyje Darbo partijos frakcija nutarė, kad nuo 2015 m. kovo 10 d. Darbo partijos frakcijos seniūnu paskirtas K. Daukšys. (Plojimai) Prašom, Pirmininke.
14.51 val.
Seimo Pirmininkės L. Graužinienės atsakymai į Seimo nario V. A. Matulevičiaus raštu pateiktus klausimus
L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, pagal Seimo statuto 29 straipsnio 4 dalį Seimo sesijos metu Seimo Pirmininkas, jo pavaduotojai ne rečiau kaip kartą atsako į Seimo narių iš anksto raštu pateiktus klausimus dėl savo veiklos. Noriu atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad Seimo statuto 29 straipsnio 4 dalies nuostatą dėl savo veiklos reikia suprasti kaip Seimo Pirmininko veiklą. Esu įsitikinusi, kad klausimai apie Darbo partijos bylą neturi nieko bendra su Seimo Pirmininko veikla, ir į juos atsakyti neketinu. Taip pat noriu pareikšti, kad savo veikloje visada vadovaujuosi Konstitucija, įstatymais ir nepadariau jokių man, kaip Seimo Pirmininkei, Konstitucijoje ir įstatymuose nustatytų pareigų pažeidimų, dėl ko turėčiau svarstyti savo atsistatydinimo klausimą.
Susipažinusi su išdėstytais klausimais, norėčiau pasakyti, kad grupės Seimo narių pasirašytas kreipimasis į Seimo Žmogaus teisių komitetą dėl galimų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos pažeidimų ir Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso pataisų nei savo turiniu, nei forma, priešingai, nei teigiate jūs, nepažeidžia Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir įstatymų. Kreipimasis į Seimo Žmogaus teisių komitetą grindžiamas tuo, kad visuomenėje pagrįstai kyla abejonių dėl galimo Darbo partijos bylos politizavimo.
Taip pat pastebėtina tai, kad kreipimosi į Seimo Žmogaus teisių komitetą iniciatoriai neteigia, kad byla yra politizuota, kreipimesi minima sąvoka „galimai“, o Seimo Žmogaus teisių komitetas turėjo galimybę įsigilinti ir pareikšti savo nuomonę.
Taip pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad Seimo nario konstitucinis statusas integruoja Seimo nario, kaip Tautos atstovo, pareigas, teises ir veiklos garantijas, atsakomybę ir yra grindžiamas konstituciniu Seimo nario laisvu mandatu. Seimo nario laisvas mandatas – viena iš Seimo nario veiklos savarankiškumo ir lygiateisiškumo garantijų. Taigi mano vertinimu laisvo Seimo nario mandato principas ne tik suteikia teisę inicijuoti kreipimusis į komitetus, bet ir įpareigoja Seimo narį veikti visos tautos ir atskirų visuomenės narių interesais.
Kartu norėčiau pasakyti, kad pagal Seimo statuto 22 straipsnio 2 dalies nuostatas Seimo narys už balsavimus arba kalbas Seime, tai yra Seimo, Seimo komitetų, komisijos ir frakcijų posėdžiuose, negali būti persekiojamas, tačiau už asmens įžeidimą ar šmeižtą jis gali būti traukiamas atsakomybėn bendrąja tvarka. Minėtas kreipimasis į Seimo Žmogaus teisių komitetą tikrai negali būti traktuojamas kaip įžeidžiantis arba šmeižikiškas. Manau, kad jūs visiškai nepagrįstai abejojate tiek mano, kaip Seimo Pirmininkės, tiek kitų kreipimąsi pasirašiusių Seimo nario veiksmais. Ačiū už dėmesį.
Ir jeigu leisite…
PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymus. Dabar antra dalis – Seimo Pirmininkės sveikinimas.
14.53 val.
Seimo Pirmininkės L. Graužinienės kalba V (rudens) sesijos pabaigos proga
L. GRAUŽINIENĖ. Gerbiamieji kolegos, pirmiausia noriu visus pasveikinti su Seimo V (rudens) sesijos baigiamuoju posėdžiu. Šią Seimo sesiją galime vadinti istorine, nes buvo priimtas visas įstatymų paketas, užtikrinantis Lietuvos prisijungimą prie euro zonos. Tikiu, kad priimti įstatymai leis sklandžiai įvesti eurą Lietuvoje. Reikėtų paminėti ir Seimo ratifikuotą euro zonos valstybių Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį ir su juo susijusius dokumentus. Taip pat noriu pažymėti, kad pagrindinis rudens sesijoje priimtas dokumentas yra 2015 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymas. Kartu su juo patvirtinti Valstybinio socialinio draudimo fondo ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetai. Esame pasiruošę kitais metais vykdyti numatytus įsipareigojimus, užtikrinant ekonomikos tvarumą bei socialines garantijas.
Iki 2015 m. liepos 1 d. mūsų visų sprendimu yra pratęstas 9 % PVM tarifo taikymas šilumos energijai ir karštam vandeniui, iki 1009 Lt padidintas minimalus mėnesinis atlyginimas bei numatytas mechanizmas, kaip jį didinsime, ir pinigai savivaldybėms nuo liepos 1 d. Taip pat labai svarbu, kad Seimas didžiąja balsų dauguma apsisprendė priimti Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo pataisas, grąžinančias išmokas nuo 40 % iki 80 % pašalpos kompensuojamo užmokesčio dydžio.
Seimas nutarė nuo 2015 m. nustatyti vienodą piniginės socialinės paramos teikimo modelį visose savivaldybėse. Seimas vienbalsiai priėmė naują Valstybės paramos būstui įsigyti arba išsinuomoti įstatymą, kuriame reglamentuojama nauja paramos būstui išsinuomoti teikimo forma ir kiti klausimai.
Noriu paminėti ir tai, kad šios sesijos metu daug dėmesio turėjome skirti krašto gynybos ir saugumo stiprinimo klausimams. Reaguodamas į kylančias išorės grėsmes, Seimas nutarė sustiprinti Lietuvos ginkluotąsias pajėgas, pataisydamas Karo padėties įstatymą ir kitus įstatymus. Taip pat noriu atkreipti dėmesį, kad buvo priimtas ir kibernetinio saugumo įstatymų paketas. Taip pat dar kartą noriu padėkoti Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nariams, biurui už tikrai labai atsakingą darbą, priimant sudėtingus įstatymus.
Naudodamasi proga, noriu padėkoti visiems komitetams, kur ir komiteto nariai, ir biurų darbuotojai atsakingai dirbo savo srityje, priimdami įstatymus. Biudžeto ir finansų komitetas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, Aplinkos apsaugos komitetas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas kaip visada turėjo daug darbo, ir visi kiti komitetai savo veikloje vykdė ne tik įstatymų leidybos, bet ir parlamentinės kontrolės funkciją.
Mielieji kolegos, Seimo nariai, mielieji bičiuliai, šiandien yra paskutinysis posėdis, posėdis prieš pat šventas Kalėdas, šventas Kūčias. Tai yra metas, kai mes išsiskiriame, o su nauja nuotaika susitiksime pavasarį, pavasario sesijoje. Noriu priminti, kad mes tikrai turėsime posėdį, kur turėsime paminėti ir pasiruošti kovo 25-ečiui, tai mūsų šventinis posėdis. Noriu pasakyti, kad renginiai prasidės nuo vasario 16 d. ir tęsis iki kovo 16 d. visoje Lietuvoje ir užsienyje. Valdybai artimiausiu metu, sausio mėnesį, bus pristatytas visas renginių planas, tikiuosi, bus patvirtintas.
Noriu taip pat paprašyti Seimo narių aktyviai dalyvauti Sausio 13-osios dienos minėjime, taip pat mūsų Lietuvai labai svarbi data.
O artėjančių švenčių proga noriu palinkėti ramybės jūsų namams, jūsų šeimoms ir pirmiausia noriu palinkėti sveikatos kiekvienam, nes tai yra labai svarbu, nes tik nuo to, kaip mes jaučiamės, kokia yra mūsų galimybė aktyviai dirbti, tikrai priklauso ir mūsų priimamų įstatymų kokybė. Noriu palinkėti šilumos, artumo švenčių proga, nepamirškite vieni kitų, prisiminkite šeimos narių nuveiktus gerus darbus, gal mes kartais pamiršome pagirti, pasakyti gerą žodį. Šventės tam ir yra, kad mes tai atliktume.
Noriu palinkėti sėkmės visiems ir taip pat po posėdžio, po himno kviečiu prie Kalėdinio ir Kūčių stalo dar kartą susitikti Seimo restorane. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame Seimo Pirmininkei. (Plojimai) Neužmirškite, kur pakvietė. Kviečiu O. Valiukevičiūtę užtraukti Lietuvos Respublikos giesmę.
Giedamas Lietuvos valstybės himnas
(Gongas) Posėdis baigtas. Gerų, šiltų, laimingų švenčių! Sesija baigta. (Plojimai)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.