LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VI (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 308
STENOGRAMA
2019 m. liepos 11 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas R. ŽEMAITAITIS
PIRMININKAS (R. ŽEMAITAITIS, TTSLF*). Gerbiami kolegos, registruojamės. Pradedame popietinį posėdį. (Gongas)
Kolegos, užsiregistravo 68 Seimo nariai.
14.01 val.
Atmintinų dienų įstatymo Nr. VIII-397 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-986(2) (priėmimas)
Pirmas popietinės darbotvarkės klausimas yra Atmintinų dienų projektas Nr. XIIIP-986. Priėmimas. Kviečiu Švietimo ir mokslo komiteto… Nieko nėra. Teisingai. Nematau. Pastabų, pasiūlymų nėra.
Einame pastraipsniui. Tiksliau, yra vienas straipsnis. Irgi pastabų, pasiūlymų negauta. Galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Norite balsuoti? Gerai. Tada balsuojame. Kas už tai, kad būtų pritarta 1 straipsniui dėl Atmintinų dienų įstatymo ir kad birželio 14 diena būtų pavadinta Gedulo ir vilties diena, Palaimintojo arkivyskupo Teofiliaus Matulionio diena? Kas už tai, balsuojame. Suprantu, kad po pietų norime balsuoti. Tikrai ne laisva. Būtų tik atmintina. Laisvų visiškai užtenka, kolegos.
Kolegos, balsavo 88 Seimo nariai: už – 83, prieš nėra, susilaikė 5.
Dėl viso dėl motyvų už, prieš nematau. Galime balsuoti? Balsuojame. Kolegos, kas už tai, kad būtų priimtas visas įstatymas, balsuojame. Čia balsuojame už Atmintinų dienų, kad 23 diena būtų paminėta kaip Teofiliaus Matulionio diena. Birželio 23 diena. Gedulo ir vilties. Dėl minėjimo, ne dėl išeiginių, ne dėl laisvų. Tiesiog, kad būtų minėjimas. Čia ne lapkričio 2 diena. Dar kartą, kolegos, sakau, tai ne lapkričio 2 diena. Gerbiamas Jurgi!
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 76, prieš nėra, susilaikė 2.
Dar kartą pasakau. Papildėme dėl atmintinų dienų. Jeigu seniau būdavo birželio 14 diena Gedulo ir vilties diena, po kablelio atsiranda žodžiai – Palaimintojo arkivyskupo Teofiliaus Matulionio diena. (Balsai salėje) Ne lapkričio 2 diena. Dar kartą sakau, kolegos! Prašau. Priimtas. (Gongas)
14.04 val.
Darbo kodekso 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3183(2) (priėmimas)
Kitas įstatymo projektas – Darbo kodekso 25 straipsnio pakeitimas. Priėmimas. Galime eiti pastraipsniui. Yra gauta Teisės departamento pastaba. Jai yra pritarta. 1 straipsnis. Gerbiami kolegos, galime bendru sutarimu pritarti? Galime. 2 straipsnis. Analogiškas – įgyvendinimas. Galime bendru sutarimu pritarti?
Dėl viso už, prieš dėl motyvų… Dėl pavadinimo. Dar atsiprašau, kolegos, dėl pavadinimo, nes keitėsi pavadinimas. Galime bendru sutarimu pritarti? Galime.
Už – G. Skaistė. Prašau.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Norėčiau pritarti šiam kolegos parengtam įstatymo projektui, kuris kalba apie tai, kad darbdaviai turėtų viešinti preliminarų darbo užmokestį darbo skelbimuose. Iš tikrųjų šiandien darbo rinka keičiasi, viskas gyvenime greitėja ir, atrodo, pereiti visas procedūras tam, kad galų gale sužinotum, koks atlyginimas tau galėtų būti pasiūlytas, darosi absoliučiai neprasminga. Man tai apskritai panašu į tam tikrą marketingo būdą, kuomet tu pirkdamas siurblį turi išklausyti visą seminarą, tai yra sudalyvauti visose procedūrose, ir tik tada sužinoti, kiek kainuoja tas siurblys, ir galų gale, kad tau jo gal iš viso nereikia.
Mano nuomone, pats pasiūlymas ir pati idėja, kad jau darbo skelbime galėtų būti nurodyta orientacinė darbo kaina, tai yra kiek žmogus galėtų gauti pretenduodamas į tą darbo vietą, man atrodo labai prasminga. Tačiau, nepaisant to, matau įstatyme ir keletą abejotinų vietų, į kurias atkreipia dėmesį ir Teisės departamentas.
PIRMININKAS. Tomai!
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Nėra numatyta jokio kontrolės mechanizmo, ar darbdaviai viešins tą darbo užmokestį preliminariai, ir nėra numatyta jokios nuobaudos, jeigu jie to nedarys arba jeigu jie tai darys netiksliai, nurodydami ne tokį darbo užmokestį, koks galų gale bus pasiūlytas. Visgi, nepaisant to, reikia pažiūrėti, kaip įstatymas veiks. Pamatysime, ar jis veikia, ar darbdaviai viešina darbo užmokestį, ar žmonės yra patenkinti. Man atrodo, kad taupant žmonių laiką ir stiprinant jų derybines galias tikrai yra tikslinga. Siūlau pritarti ir pažiūrėti, kaip įstatymas veiks.
PIRMININKAS. Prieš – S. Gentvilas. Prašau, kolega.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, kai mūsų finansų ministras giriasi, kad Lietuva tampa jau Fintechnija, Lietuva įdarbina jau virš 4 tūkst. „Fintecho“ startuolių, darbuotojų, mes kalbame apie manufaktūrinės visuomenės ir ekonomikos sąlygomis kurtą įstatymo projektą.
Šiandien darbuotojo neprisiviliosi tik už atlyginimą, tai yra socialinių paslaugų paketas. Jeigu mes pradėsime reglamentuoti kiekvieno darbdavio įpareigojimą, ką jis turi nurodyti savo darbo skelbime, tai mes nueisime visiškai klaidinga linkme, nes šiandien darbuotojai, jeigu rankasi darbo vietą, jie žiūri, kas yra kolektyvas, kas yra vadovas, kokios yra darbo sąlygos, kaip yra žiūrima ir prižiūrima darbuotojo pensija. Ar yra vietos atsivesti šunį arba vaikus į savo darbo vietą, ar tam yra sudaromos sąlygos, ir aibė kitų dalykų yra svarbūs, darbuotojams renkantis darbo vietą. Mąstymas, kad tik per darbą, darbo užmokestį galima reglamentuoti darbo vietos patrauklumą – praeito amžiaus tezėmis mes kalbame.
Man atrodo, reikėtų balsuoti prieš tokius įstatymus, nes darbdaviai, siekdami išvengti kokio nors kontrolės mechanizmo ar galų gale pažeidimų, tiesiog nurodys milžinišką intervalą, kas yra leidžiama šituo įstatymu, nes šiuo įstatymu sakoma – nurodyti bazinio atlyginimo intervalą. Tai jį galima nurodyti nuo minimalaus atlyginimo iki tris keturis kartus viršijančio minimalų atlyginimą intervalo, ir tai bus apeita. Kiekvienas specifinis darbuotojas atsineša specifinę kompetenciją, socialinį tinklą, patirtį, kuri reikalinga vienam ar kitam sektoriui, ir nebūtinai galima suvienodinti darbuotojus pagal konkrečią darbo patirtį. Kviečiu nepritarti įstatymui, kuris bus nereikšmingas ir neatlieps šiandieninės darbo rinkos.
PIRMININKAS. Taip. Už – T. Tomilinas. Prašau.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, mes visi išrinkti tam, kad spręstume vieną pagrindinių Lietuvos problemų, tai yra emigraciją. Jūs puikiai žinote jos priežastis. Kalbėti apie filosofiją mes galime ilgai, apie modernią darbo rinką, bet absoliuti dauguma mūsų žmonių uždirba nuo 500 iki 700 eurų. Ir ta minimali kaina, kiek darbdavys mokės, yra svarbiausia. Intervale yra skaičiai, ir tas pradinis skaičius, nuo kurio prasideda derybos, ir yra esmė.
Labai jūsų prašau nevertinti iš Vilniaus gyventojo, IT specialisto, taško šios pataisos. Mes kalbame apie absoliučią Lietuvos gyventojų daugumą, tuos, kurie nuo 8 iki 17 valandos, o kartais ir ilgiau, dirba už 600 eurų, apie tokius darbo skelbimus ir tokius žmones, kuriems 650 ir 580 yra didelis skirtumas. Atėję į darbo pokalbį jie turės nors dalį informacijos, kas čia gali būti pasiūlyta. Tie žmonės negaiš savo laiko, jeigu galės pasirinkti geresnį skelbimą.
Aš noriu paaiškinti ir laisvos rinkos doktrinos šalininkams, liberalams, labai gerbiu už kritiką, – laisvoji rinka veikia tik ten, kur yra absoliutus aiškumas dėl žaidimo taisyklių. Ir jeigu visi darbdaviai turės vienodas prievoles, nes šiandien vieni skelbia, kiti ne, jeigu turės absoliučiai vienodas sąlygas, tai tas stūmimas bus iš apačios, jeigu konkurentas pasiūlys daugiau, aš galbūt pasiūlysiu šiek tiek daugiau. Tai yra esmė laisvosios rinkos doktrinos ir ji puikiai veikia. Tai įrodė ir filosofai, ir gyvenimo praktika. Todėl eikime Latvijos keliu, mūsų kaimynės, kuri irgi kovoja su emigracija, su savo žmonių išvažiavimu, ir padėkime visų pirma mūsų verslui, kuris šiandien neranda žmonių. O kodėl – mes visi puikiai žinome.
PIRMININKAS. Kolega, laikas. Labai ačiū. S. Jovaiša – prieš. Prašau, gerbiamas kolega.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Po to, kai teigiamai pasisakė kolegė G. Skaistė, aišku, aš labai griežtai irgi nevertinsiu neigiamai. Bet noriu atkreipti dėmesį projekto autorių – čia yra palikta labai nemažai vietos manipuliavimui. Yra neapibrėžti kriterijai. Aš įsivaizduoju, kad gali atsitikti masinis karterinis susitarimas tarp įmonių. Jie rašys tas ribas – nuo 1 tūkst. iki 10 tūkst., o sutars taip, kaip jie sutars. Tiesiog tai bus vienas iš pasityčiojimo variantų, ką mes galėsime matyti viešojoje erdvėje. Toliau, jeigu darbo skelbime nebus nurodytas atlyginimo dydis, kas už tai atsako – ar tas, kas spausdina, ar tas, kas tokį skelbimą pateikia? Žodžiu, man čia per mažai tokios logiškos priežiūros, todėl aš kukliai susilaikysiu.
PIRMININKAS. M. Majauskas – už. Prašom, kolega.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Iš tiesų matome, kad darbdaviai ne tik neskelbia atlyginimo, bet dar priimtina, jog darbo pokalbyje nėra mandagu klausti apie atlyginimą, ir dažnai, koks iš tiesų tavęs laukia atlyginimas, dėl kurio galbūt derėsiesi, sužinai antro ar trečio pokalbio ir susitikimo metu. Iš tiesų toks pakeitimas sustiprintų darbuotojų, potencialių darbuotojų, žmonių, beieškančių darbo, derybines pozicijas išsiderėti ir gauti geresnį atlyginimą.
Tačiau šis įstatymo projektas tikrai nėra tobulas, nes puikiai suprantame, kad darbdaviai galės nustatyti labai plačius rėžius – vidutinis atlyginimas, nuo minimalaus iki vidutinio atlyginimo, nuo 600 iki 3 tūkst. – ir iš tiesų bus teisūs. Taigi tikėtis, kad bus perversmas, manau, būtų naivu, bet toks sprendimas gali iš dalies sustiprinti derybinę poziciją tų žmonių, kurie ieško darbo.
PIRMININKAS. Prieš – K. Glaveckas. Prašom, gerbiamas profesoriau.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiami kolegos, aš tik noriu dar priminti seną tiesą, kad normaliai algas moka ir pasiūlymus formuoja dėl algos ne Seimas ar kas nors, bet paprasčiausiai pagaminta ar parduota produkcija. Šitas įstatymo projektas labai primena O. Bismarko laikus, kada buvo vadinamasis prūsiškas socializmas, kur buvo nurodoma kiekviena detalė. Žinome, kuo tas virto. Prisimename netgi tarybinius laikus, jeigu atsimenate, kada skelbimuose buvo, kad ieškoma sekretorė už 85 rublius, arba šlavėja už 60 rublių. Aš manau, kad tie dalykai dabartiniu laikotarpiu, dabartiniu mūsų vystymosi etapu iš tikrųjų yra nereikalingi ir tiesiog senas atributas, todėl siūlau nebalsuoti už šitą projektą.
PIRMININKAS. Prieš – A. Armonaitė.
A. ARMONAITĖ (MSNG). Dėkoju.
PIRMININKAS. Ne, ne, yra Aušrinė.
A. ARMONAITĖ (MSNG). Čia ką tik buvo pasisakymas prieš, tai dabar, pirmininke, reikėtų…
PIRMININKAS. Atsiprašau, R. Šarknickas… Kalbėkite, gerbiamoji Aušrine.
A. ARMONAITĖ (MSNG). Gerai. Iš tikrųjų aš pratęsiu tą poziciją, kuri buvo išsakyta, ir susilaikysiu. Iš tiesų mes žinome, ir Europos Komisijos išvados, rekomendacijos Lietuvai teigia, jog Lietuvoje egzistuoja gana dideli darbo mokesčiai. Jeigu beveik 40 % nuo atlyginimo yra sumokama mokesčių, tai pačią darbo vietą daro labai brangią. Tai, kad darbdavys įvardins galimą preliminarią ir, ko gero, labai plataus intervalo darbo kainą, situacijos neišspręs. Mano požiūriu, tai yra toks fasadinis labai labai nedidelis sprendimas, kuris tik papudruoja problemą, bet iš esmės jos visai nesprendžia.
Dar aš norėčiau atkreipti dėmesį į tai, ką kalba smulkieji verslininkai. Kai jie ieško darbuotojų, kai jiems reikia samdyti žmones, jau ir dabar yra ganėtinai sureguliuota ir aiškiai išdėstyti reguliavimai, ką jie turi rašyti skelbimuose. Jie negali labai daug ko specifikuoti, kai jiems reikia tam tikrų darbuotojų. Tada, matyt, reikėtų kalbėti ir apie tai, jei mes norime padėti smulkiesiems verslininkams ir jei norime padėti žmonėms greičiau susirasti darbą.
Taigi aš turiu labai daug abejonių dėl šio įstatymo projekto ir susilaikysiu. Norėčiau valdančiąją daugumą pakviesti teikti esminius projektus, kurie galėtų kelti atlyginimus Lietuvoje, o ne užsiimti skelbimų redagavimo iniciatyvomis.
PIRMININKAS. Mielieji kolegos, labai prašyčiau salėje ramybės. Į dešinę pusę nuo manęs. Jonai Jaruti ir kiti kolegos! Kolegos! Labai sunku, žinokite, sako už ar prieš, faktiškai girdime jūsų debatus.
Paskutinis kalba, Roberto nematau, Algirdo taip pat, R. J. Dagys. Sulaukėte ramiai.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, visokių teorijų tenka klausyti, kai kalbame apie minimalų atlyginimą į rankas, (…) apie darbo mokesčius, kurie pas mus yra didesni negu kitur. Toks savotiškas supratimas apie reikalo esmę.
O šiaip čia buvo nuogąstavimų, kad teikiamas kažkoks intervalas ir panašiai. Esmė yra apatinė riba, kuria piktnaudžiaujama prisidengiant labai… socialinės įmonės projektais, kaip čia viskas gražiai atrodo. O kai pasižiūri, kas siūloma realiai žmogui, tai pasiūlomi visiškai kiti atlyginimai. Tai viena problema. Faktiškai net ir pusės tos ribos nemoka.
Kitas dalykas yra tiesiog pažeidžiamas tam tikras konkurencijos principas apgaudinėjant žmones, kurie ateina tikėdamiesi, sukelti lūkesčių, o paskui tie lūkesčiai neišsipildo. Jeigu mes kalbame apie orią valstybę ir žmonių pasitikėjimą mūsų verslu, normaliu verslu, o ne tuo, kuris varo į neviltį kai kuriuos žmones, tai mes turime eiti tuo keliu, kad pasitikėjimas didėtų. Tikrai nėra jokios didelės baimės normaliai besiverčiančiai įmonei deklaruoti tuos skaičius, bet žmonės matys rinkos situaciją ir darbo jėgos vertę, žmogus jausis oresnis šiuo atveju žinodamas, ko jis gali tikėtis, jam nebus tiesiog primetamos kitos sąlygos, kurias jis nelauktai sužino iš darbdavio, arba ta informacija būna visiškai iškraipyta. Siūlau tikrai palaikyti.
PIRMININKAS. Nuomonės už, prieš išsakytos. Balsuojame, kolegos. Kas už tai, kad būtų priimtas Darbo kodekso 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote. Balsuojame, kolegos! (Balsai salėje) Balsuojame, kolegos!
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 101 Seimo narys: už – 66, prieš – 5, susilaikė 30. Įstatymas priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo. Per centrinį mikrofoną – Petras.
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, man įdomu. Jūs sužinokite valdininkų, kurie gauna didelius atlyginimus… kokie jie yra? Tiek įslaptinta po devyniomis spynomis, kad niekaip negali sužinoti. O paimkite kitą kultūrą Anglijoje, Amerikoje. Jūs turite draugų. Sužinokite, kokį atlyginimą gauna. Ten net nemandagu klausti. Bet aš, lietuvis, paklausiau ne vieno amerikono, bet atsakymo taip ir negavau. Tai kur mes einame, į Baltarusiją?
PIRMININKAS. Gerai, J. Razma. Prašom, Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamas Petrai, „Judex“ taip pat po šio sprendimo privalės viešinti atlyginimus, kai kvies darbuotojus.
PIRMININKAS. Oi, kolegos! S. Gentvilas. Prašom.
S. GENTVILAS (LSF). Ačiū, kolegos. Man patiko ir buvo įsimintini A. Armonaitės žodžiai, kad Seimas užsiima darbo skelbimų turinio redagavimu. Na, tai nėra esminiai dalykai, kurie priverčia, tai yra pavydo kultūrą skatinantys dalykai. Jeigu mes susikoncentruotume, kodėl žmonės mažai uždirba, ten būtų esmė kalbėti, bet dabar mes redaguojame privataus sektoriaus darbo skelbimų turinį.
PIRMININKAS. Na, ir užmiršau. T. Tomilinas. Prašau.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Aš tikrai noriu padėkoti visiems ir džiaugiuosi, kad tai nebuvo vien tik valdančiosios daugumos, bet tai buvo viso Seimo sprendimas. Labai dėkoju opozicijai ir mes tikrai galime ir dar svarbesnius dalykus priimti, bet žaiskime pagal mūsų bendras taisykles: jeigu yra gera idėja, tai kodėl ją reikia sudirbti dėl to, kad ją siūlo vienas ar kitas. Dėkoju visiems už šitą balsavimą.
14.20 val.
Informaciniai pranešimai
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, pranešimas. „Lietuvos Respublikos Seimo narys N. Puteikis. Prašau priimti mane į Valstiečių ir žaliųjų frakciją.“ Sveikiname su tuo. Frakcija balsavo ir sutinka jus priimti, gerbiamas kolega.
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas. Kviečiu Seimo Pirmininką. Prašau į tribūną pristatyti kitos savaitės darbotvarkę. (Balsai salėje)
14.21 val.
Seimo savaitės (2019-07-15–2019-07-19) – 2019 m. liepos 16 d. (antradienio) ir 18 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas
V. PRANCKIETIS. Gerbiami kolegos, ačiū už galimybę pristatyti dabar, nes dar yra pasiruošimo darbų rytdienai, nekeičiant laiko negalėsiu vėliau. Noriu informuoti, pranešti ir prašyti, kad ramiai priimtume tai, kad antradienį mes jau turėsime pateiktą dekretą dėl V. Žuko atleidimo ir dėl teikimo naujojo kariuomenės vado. Kariuomenės vado kadencija baigiasi 23 dieną, todėl mes iki to laiko kaip būtinybę turėtume atlikti tą procedūrą. Ir tada išeina visa darbo diena su labai daug įstatymų priėmimų, po to dar yra šiek tiek svarstymų. Toliau ketvirtadienio programa priklausytų nuo to, kokius dekretus gausime iš prezidentūros, laukiame jų, ir tada darbotvarkė priklausytų nuo prezidentūros, bet tikimės, kad tai jau būtų kalba apie Vyriausybę.
PIRMININKAS. Ačiū, Pirmininke. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia A. Armonaitė. Prašau, kolege.
A. ARMONAITĖ (MSNG). Dėkoju. Praeitą savaitę jūsų pavaduotoja gerbiama R. Baškienė kalbėjo apie tai, kad nereikės pratęsti Seimo sesijos. Kaip suprantu iš kalbų, Seime mes dirbsime ne tik…
V. PRANCKIETIS. Kas bus?
A. ARMONAITĖ (MSNG). Ne tik kitą savaitę, bet dar ir kitą pratęsime Seimo sesiją. Seimo Pirmininke, aš noriu paklausti, iki kada Seimas dar dirbs ir ar nereikėtų kaip nors derinti su prezidentūra to darbo, nes dabar atrodo, kad prezidentūra gyvena savo gyvenimą, mes gyvename savo gyvenimą. Mums reikėtų turėti bendrą Lietuvos gyvenimą. Tai kiek dar Seimas dirbs šią sesiją? Dėkoju.
V. PRANCKIETIS. Turime būti labai atlaidūs ir mes negalime pasakyti, kaip jie turėtų dirbti, bet turėtume visada sulaukti tų dekretų, kurie yra reikalingi. Taip, mes, abi valdžios, turėtume dirbti tam, kad galėtume turėti trečiąją valdžią – Vyriausybę. Todėl iki pergalės, bet tikiuosi, kad iki rugsėjo 10 dienos tikrai baigsime sesiją. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Replikuodamas pirmininkui, kadangi opozicija paprašė susipažinti su ministrais ir Vyriausybės programa, tai tikrai iki rugsėjo 10 dienos. Rugsėjo 9 dieną baigsime, 10 dieną pradėsime. Taip pat nori paklausti K. Glaveckas. Prašau.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamas Pirmininke, ar jums neatrodo, kad jeigu Seimas nedirbtų, tai būtų ramesni žmonės ir verslininkai? Paprastai… E. Merfis yra pasakęs labai garsiai, kad kai neposėdžiauja parlamentas, tai visi žmonės, gyventojai ir verslininkai gali jaustis saugesni dėl savo laimės, gyvybės ir pinigų. Ar jūs nesutiktumėte su tokiu labai išmintingu E. Merfio pasakymu? Ačiū.
V. PRANCKIETIS. Kokiu pasakymu, nesupratau? Dėl laimės ir pinigų?
K. GLAVECKAS (LSF). Taip. Kai Seimas nedirba, tada visi gali jaustis saugiai dėl savo laimės, gyvybės ir pinigų. Mes kartais taip nuvažiuojame į šoną, kad paskui atrodo, kad čia bus pasaulio pabaiga. Tai jeigu mes nenuvažiuotume į šoną, kitaip sakant, nebūtų posėdžių, bent jau didžioji dauguma ateityje, ypač vasarą, kai yra labai sunkus laikas žmogaus smegenims, tas laikas turėtų būti skirtas poilsiui. Ačiū.
V. PRANCKIETIS. Taip, linkiu visiems būti laimingesniems taip, kaip ir jums.
PIRMININKAS. Klausia M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamas Seimo Pirmininke, mes jau girdėjome, kad nebus tvirtinama iš naujo Vyriausybės programa, nes bus, kaip girdėjome, ta pati Vyriausybės programa. Bus tvirtinamas premjeras, kuriam bus pavesta eiti laikinai su senos sudėties Vyriausybe, kuri ir bus patvirtinta čia, Seime.
Tačiau ar teisingai suprantame, kad Seimas netvirtins ir nebalsuos dėl visos naujos sudėties Vyriausybės?
V. PRANCKIETIS. Jūs tą patį klausimą šiandien priešpiet uždavėte premjerui. Premjeras jums atsakė, kaip reikės elgtis pagal tris įstatymus. Manau, kad…
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti jūsų.
V. PRANCKIETIS. Taip, elgsimės pagal visus tris įstatymus.
PIRMININKAS. Aš tik noriu dar kartą – kolegos, reikia klausti dėl kitos savaitės darbotvarkės.
J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamas Seimo Pirmininke, aš jau ne vieną kartą esu sakęs, kad jūs privalote iš tribūnos atsakyti į mano klausimą dėl Lankytojų centro įkūrimo. Jūs aiškinote, kad esate pavedęs atsakyti pavaduotojui A. Nekrošiui. Aš jo klausiau, jis patvirtino, kad jokio pavedimo nėra gavęs. Aš abejoju, ar galite pavesti, nes Statutas sako, kad Seimo Pirmininkas atsako į Seimo narių pateiktus klausimus. Jau praėjo du mėnesiai. Kodėl jūs nesilaikote Seimo statuto ir įstatymų, kur yra atitinkami terminai atsakymams pateikti?
V. PRANCKIETIS. Esu kaltas, esu kaltas. Pasakysiu taip, kad tikrai pavedimas buvo tik žodžiu, raštu jo nebuvo. Todėl galiu turbūt prisiimti… kaip prašymas, net ne pavedimas. Jeigu A. Nekrošius neatsakys, aš tada pasiruošęs atsakyti.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos, už, prieš nėra, balsuojame. Kas už tai, kad būtų pritarta kitos savaitės darbotvarkei? Balsuojame, kolegos.
Kolegos, balsavo 96 Seimo nariai: už – 79, prieš – 2, susilaikė 15.
Dar, mieli kolegos, noriu priminti, kad rytoj 10 val. 40 min. Kovo 11-osios salėje turite būti visi, kas planuojate dalyvauti rytoj Prezidentui prisiekiant, nes 10 val. 40 min. bus uždaromos durys, bus užrakinamos, ir Kovo 11-osios salė… (Balsas salėje) Jeigu gaisras, atrakinsime. Tikrai, Algirdai, spėsite išbėgti, nebijokite.
Dar kartą, gerbiami kolegos, noriu pasakyti dėl tvarkos. Reikia dėl tvarkos, kad visi užimtume savo vietas, nes 11 val. prasidės iškilminga ceremonija. Labai prašome nevėluoti.
14.27 val.
Atmintinų dienų įstatymo Nr. VIII-397 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3574 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Atmintinų dienų įstatymo projektas Nr. XIIIP-3574. 1 straipsnis. Pateikimas. R. Šalaševičiūtė. Prašau.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiami kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, svarstydamas Darbo kodekso 123 straipsnio pakeitimo projektą (šitas straipsnis yra dėl lapkričio 2 dienos, kaip čia visi labai susirūpinę esate), priėmė sprendimą, kad būtinas lydimasis įstatymo projektas, tai yra projektas, kuriuo turėtų būti keičiama Atmintinų dienų įstatyme pozicija, – išbraukti lapkričio 2 dieną. Jeigu mes būtume priėmę tokį sprendimą šiandien – pritarę projektui išbraukti iš atmintinų dienų sąrašo lapkričio 2-ą dieną… Tačiau nežinau, kodėl kolega A. Sysas pasiūlė išbraukti (ir jūs nubalsavote) iš darbotvarkės šį klausimą dėl 123 straipsnio, dėl lapkričio 2 dienos, o nesant sprendimo dėl lapkričio 2 dienos, šito projekto dėl išbraukimo iš atmintinų dienų sąrašo svarstyti tikrai negalime.
PIRMININKAS. Tiesiog aš noriu informuoti, kolegos, kad turi pasivyti stadijos, nes prieš tai jau yra pasiekęs stadiją iki svarstymo, dabar reikia… Atsiprašau, priėmimo. (Balsas salėje) Taip yra, gerbiamas Algirdai.
Jūsų nori paklausti K. Glaveckas. Kęstuti, ar jūs klausite? Ne. S. Gentvilas.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Mes negalime. Taip, reikia daryti pertrauką. Kartu turi abu projektai eiti.
PIRMININKAS. Aš ir aiškinu…
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Jeigu mes nepritariame vienam, automatiškai nesvarstome antro.
PIRMININKAS. Aš ir sakau, kolegos, mes turime…
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Jeigu pritariame, tada svarstome antrą.
PIRMININKAS. Turime pasivyti prieš tai buvusį projektą, kad abudu svarstytume. Dar Rita. Kolege, prašau.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Aš noriu paantrinti pirmininkaujančiam, kadangi tai yra kitos stadijos, čia yra tiktai pateikimas…
PIRMININKAS. Taip.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). …o dėl Vėlinių jau būtų šiandien priėmimas, tai visai logiška, kad šiandien įvyktų pateikimas, ir pasivytų…
PIRMININKAS. Taip, nes kitaip…
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Mes tikimės, šiandien išbraukė, bet vis tiek darbotvarkėje turi priėmimo stadija atsirasti dėl Vėlinių.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Tokiu atveju aš galiu pristatyti, jeigu Seimo nariai mano, kad reikia tokiu keliu eiti, tada pristatau. Projektas yra pripažinti netekusiu galios 1 straipsnio 2 dalies 62 punktą, tai yra išbraukti lapkričio 2 dieną kaip Mirusiųjų atminimo (Vėlinių) dieną.
PIRMININKAS. Aš Algirdui noriu pasakyti – kadangi kolegos nesuprato, tai tiesiog dar kartą teikėja pacitavo, kas yra siūloma. Tiesiog techninio pobūdžio. Klausia S. Gentvilas. Klausite ar ne? Klausite. Prašau Simonai. (Balsai salėje)
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiama teikėja, aš suprantu, čia technika.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Čia komiteto vardu teikiama.
S. GENTVILAS (LSF). Taip, suprantu. Bet vis dėlto, ar jūs įvertinote, kad Vyriausybė pateikė neigiamą išvadą dėl viso įstatymo projekto? Tos išvados jūs necituojate, kaip suprantu, jinai yra reikšminga įvairiais aspektais, yra siūloma likti prie šitos. Jūs, komitetas, ar svarstėte Vyriausybės išvadą, kad yra griežtas pasisakymas dėl nepritarimo visam Darbo kodekso keitimui?
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamasis Simonai, šito projekto nebuvo. Jisai atsirado tik po to, kai komitetas pritarė dėl lapkričio 2 dienos ne darbo dienos. Tai buvo komiteto pozicija, komitetas balsavo ir pritarė, kad lapkričio 2 diena būtų ne darbo diena, kaip ir visas Seimas svarstymo stadijoje pritarė šitam projektui. Buvo likęs tik priėmimas, bet svarstymo metu ir atsirado būtent šitas projektas komiteto vardu, kadangi mes negalime lapkričio 2 dieną, vieną dieną, padaryti ne darbo diena ir palikti atmintina diena, turi būti arba tokia, arba tokia.
PIRMININKAS. Tiesiog dar kartą…
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Čia yra techninis dalykas faktiškai.
PIRMININKAS. Techninis dalykas sutvarkyti ir pasivyti prieš tai pateiktą įstatymo projektą.
A. Sysas. Prašau klausti.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Leiskite man, kadangi kažkodėl nei Seniūnų sueiga, nei kas nors kitas nepastebėjo tokių šposų ir ne Algirdas Sysas sukabino šituos įstatymus į vieną krūvą. Jų nereikėjo jokiu būdu kabinti ir Algirdas Sysas būtų pasiūlęs išbraukti tik 2-8. Bet kai jūs sukabinote abu į vieną dalyką, tai kitaip išbraukti negalima. Tada aš pasakiau, kad šitą galima svarstyti, jeigu mes pasiryžę priimti dar vieną šventinę dieną.
Bet mano, pirmininke, klausimas jums. Tokie atvejai yra pasekmė greito darbo, nekokybiško darbo ir teikėjams reikia grąžinti tokius įstatymų projektus. Kodėl jūs ir komitetas visada imatės taisyti broką, kurį padaro Seimo nariai arba net Vyriausybė?
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamas Algirdai, tokia jau mūsų dalia. Jeigu mes randame nepadarytą kažką, o mūsų biuro patarėjos yra labai kompetentingos, visada sužiūri ir pastebi.
A. SYSAS (LSDPF). Vyriausybė nepritaria.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Kitas projektas – taip pat, ne projektas, paketas dėl užsieniečių teisinės padėties, visas paketas yra taisytas mūsų komiteto biuro ir komiteto narių.
A. SYSAS (LSDPF). Tai gal komitetas galėtų pakeisti…
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Džiugu, kad mes turime gerą komitetą ir gerą biurą.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, grynai techninio pobūdžio, dar kartą kartoju. R. J. Dagys. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų, jeigu mes čia taip laisvai pateikimo metu visas pastabas, kurias pateikėme… Teisės departamento atmestume… tobulinti projektus, tai mes jau sesijoje tikrai nebeturėtume, ką reikia. Mūsų darbas tiesiog tą sutvarkyti ir čia tikrai nėra labai didelis projektas, kad mes negalėtume to padaryti. Aš manau, kad tai yra tikrai prasmingas dalykas, – Vėlinių dienos minėjimas. Tai yra mūsų gilios tradicijos, ne šiaip, net palyginus su kitomis šventėmis, žymiai gilesnės, fundamentalesnės, tai yra paveldo dalykas, ir man keistas mūsų prieštaravimas tam ir spekuliavimas, kad tą dieną daug BVP prarasime, kai tą dieną praktiškai niekas nedirba ir dar kartais sutampa su šventinėmis dienomis.
Bet mano klausimas būtų, kada, jūs įsivaizduojate, mes galėsime jas priimti? Ar spėsime viską priimti iki Vėlinių dienos šiais metais?
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamas kolega, manau, jeigu dabar pateikimas šiandien jau įvyko, trečiadienį turėsime posėdį, apsvarstysime ir galėsime skubos tvarkos prašyti Pirmininko, jeigu reikia.
PIRMININKAS. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiama pranešėja, jūs, kaip Socialinių reikalų ir darbo komiteto atstovė, turbūt norite, kad biudžete būtų kuo daugiau pinigų paremti socialiai remtinus žmones, ir turbūt suprantate, kad, norint jų daugiau turėti, reikia jų daugiau uždirbti. Kiekviena papildoma ne darbo diena, deja, apsunkina tokią galimybę.
Aš suprantu, kad teikiama Vėlinių diena tikrai yra svarbi, bet jūs nepriėmėte mano siūlymo dėl gegužės 1 dienos išbraukimo. Tai gal vis dėlto, kai mes šiandien išbraukėme, pagalvokite, ar tikrai negalima kokią nors kitą poilsio dieną išbraukti, pavyzdžiui, Jonines? Tą dieną juk niekas nešvenčia, švenčia išvakarėse. Ar dar kokį variantą. Vis dėlto mes labai įsismaginome su didinimu tų ne darbo dienų, kurias skelbiame valstybės šventėmis.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamas kolega, kai svarstėme jūsų pasiūlymą dėl gegužės 1 dienos išbraukimo iš šventinių dienų, mes ir visus jūsų finansinius motyvus ir kitų teikiamus apsvarstėme, bet vis dėlto mano tokia nuomonė kaip kolegos R. J. Dagio, kad tai iš tikrųjų yra ta diena, kuri yra ir kultūros paveldo diena. Turime labai daug atvykstančių lankyti kapines užsienyje gyvenančių lietuvių. Iš tikrųjų taip jau yra, kad atsiprašoma, nedirbama ir taip toliau. Nežinau, iš tikrųjų sakyti, kad mes labai daug finansiškai konkrečiai būtent šią dieną prarandame, aš taip nedrįsčiau teigti.
PIRMININKAS. M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, mes iš tiesų prisimename mirusiuosius, tikrai mylime, puoselėjame tuos jausmus, nepamirštame, galvojame, ir tikrai ne vieną dieną. Mano klausimas, ar nesvarstėte kaip nors plačiau įprasminti ir gal paskelbti ne atmintiną dieną, o, sakykime, Vėlinių metus?
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamas Mykolai, šiaip mes nesvarstome šiandien lapkričio 2 dienos, mes svarstome techninį dalyką, o jūs, kaip visada, norite pasisakyti ir kartais pasisakote ne iš esmės.
PIRMININKAS. Iš tikrųjų, kolegos, iš penkių klausiančiųjų keturi net ne apie tą projektą. K. Starkevičius. (Balsai salėje) Jurgi, tikrai ne.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Vis dėlto matydamas situaciją, kai ekonomikai reikia pagalbos ir būtent per darbą ją kelti, kadangi mes mažiname darbo dienų skaičių, aš galvoju, tai nepadės ekonomikos kilimui ir kitų socialinių projektų įgyvendinimui, sukūrus tą pridedamąją vertę, nes kiekviena dirbta diena sukuria didelę pridedamąją vertę. O kad dabar mes populistiškai šiek tiek pamaloninsime rinkėjus, kad štai jums dar bus dvi išeiginės dienos, nežinau, ar pasieksime tą efektą takoskyros tarp mažai uždirbančių ir daug uždirbančių, vargstančių, skurstančių ir gerai gyvenančių. Tai mano toks retorinis klausimas.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Žinote, kažkaip jūsų retorinis klausimas… Aš lyg ir į tą jūsų klausimą atsakiau prieš tai, atsakydama gerbiamiesiems kolegoms, kurie uždavė klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiama kolege. Yra motyvų už ir prieš. Už – J. Varkalys. Prašom.
J. VARKALYS (LSF). Dėkoju, gerbiamas posėdžio pirmininke. Kaip tik norėjau palaikyti būtent tai, kas yra numatyta įstatymo projekte. Numatyti pakeitimai palaikant tas tradicijas, kokios yra susiformavusios Lietuvoje, ir tas tradicijas, kokios dar reikalingos dėl Vėlinių dienos įrašymo prie išeiginių dienų. Žinome visokių pasiūlymų ir komitete svarstėme išbraukti vieną dieną ar kitą dieną. Žinoma, komitete buvo prieita prie nuomonės ir aš ją palaikau, kad jokių dienų išbraukimo neturėtų būti, ypač Joninių, kad jos turėtų būti švenčiamos taip pat, ir, žinoma, turėtų atsirasti viena vieta Vėlinių dienai. Kviečiu ir prašau palaikyti šią įstatymo pataisą. Ačiū.
PIRMININKAS. Prieš – S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos ir gerbiama pranešėja, prašau nepykti ant Seimo narių, jeigu jie nesupranta jūsų įstatymo projekto, nes aiškinamasis raštas yra vos viena eilutė. Būkite sklandesni pagrįsdami, kodėl reikia vis dėlto išbraukti iš atmintinų dienų sąrašo lapkričio 2 dieną. Lapkričio 2 diena, mano giliu įsitikinimu, turi būti atmintinų dienų sąraše, o ne valstybinė šventė. Čia yra visiškai ne techninis balsavimas ir čia yra susiję įstatymų projektai. Todėl aš labai kviečiu balsuoti prieš, nes Vėlinės turėtų likti atmintina diena kiekvieno lietuvio, Lietuvos tradicijas, lietuviškąsias tradicijas, etnines tradicijas puoselėjančių žmonių sąmonėje, o kada aplankyti artimąjį, tai mes galime spręsti per papildomą atostogų dieną. Tegul jau žmonės apsisprendžia kada. Lapkričio 1 dieną jau turime vieną šventinę dieną. Jeigu kuriais nors metais sutaptų dvi iš eilės prieš savaitgalį, tai turėtume keturias ne darbo dienas. Tai yra neteisingas būdas rodyti pagarbą ir švęsti šią dieną, todėl kviesčiau balsuoti prieš, ir tai yra joks techninis balsavimas, o susiję įstatymų projektai. Todėl balsavus šiandien prieš pateikimą, lapkričio 2 diena netaps šventine diena. Tai kviečiu balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Kolega, neklaidinkite kitų kolegų. Vis tiek kitą įstatymą reikės priimti arba atmesti. Taip, deja, padaro. Čia turi pasivyti ir bus sprendimas dėl kito įstatymo projekto, kuris tiesiog yra pažengęs iki priėmimo stadijos.
Balsuojame, kolegos. Kas už tai, kad po pateikimo būtų pritarta, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote.
Taip, kolegos, balsavo 102: už – 45, prieš – 14, susilaikė 43. Po pateikimo nepritarta.
Dabar, grąžinti ar atmesti iniciatoriams tobulinti? Tobuliname? Gerbiama Irena, manau, procedūrą puikiai žinote. Formuluotė: kas už tai, kad grąžintume iniciatoriams tobulinti, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 99 Seimo nariai: už – 59, prieš – 40. Vadinasi, tobulinti.
Kolege, pakoreguosite vieną sakinį, ar klaustuką, šauktuką, ir galėsite teikti.
14.43 val.
Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ Nr. IX-2206 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3402(2), Administracinių nusižengimų kodekso 542 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3403(2), Civilinės būklės aktų registravimo įstatymo Nr. XII-2111 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3404(2), Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 1, 35, 56, 57, 58 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 301 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-3405(2), Išmokų vaikams įstatymo Nr. I-621 1, 2, 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3406(2), Neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo Nr. I-2044 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3407(2), Paramos mirties atveju įstatymo Nr. I-348 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3408(2), Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3409(2), Šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3410(2), Tikslinių kompensacijų įstatymo Nr. XII-2507 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3411(2) (svarstymas)
Kitas mūsų įstatymo projektas yra visas paketas – įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ Nr. IX-2206 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3402(2) ir lydimieji teisės aktai.
Išvadą perskaityti kviečiu J. Bernatonį.
J. BERNATONIS (LSDDF). Dėkui, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos Seimo nariai, Užsienio reikalų komitetas, kaip pagrindinis komitetas, įstatymo projektą svarstė birželio 19 dieną ir pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui. Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš nėra, susilaikė 1.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas kolega. Kviečiu A. Gumuliauską. Prašom. A. Gumuliauskas. Gerai, R. Šalaševičiūtė ir lydimuosius teisės aktus tada. Ir kartu lydimuosius, taip. Ten nėra nei pasiūlymų, nei pastabų, tai galime kartu.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas, apsvarstęs projektą, pritarė pateiktam projektui, pasiūlė jį tobulinti pagrindiniam komitetui, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, ir apsvarstyti, ar nebūtų tikslinga šiomis įstatymo pataisomis nustatyti, kad politinė atsakomybė už kvotų užsieniečiams, atvykstantiems į Lietuvos Respubliką dirbti, nustatymą ir naudojimą tektų ne Užimtumo tarnybai, o Vyriausybei arba Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Dabar kviečiu kitą kolegą – A. Gumuliauską. Prašom.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Švietimo ir mokslo komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Taip pat L. Talmontas. Prašau, kolega.
L. TALMONT (LLRA-KŠSF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Žmogaus teisių komitetas svarstė įstatymo projektą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti įstatymo projektui Nr. XIIIP-3402 ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Teisės departamento ir Lietuvos laisvosios rinkos instituto pateiktas pastabas, kurioms komitetas pritarė, ir pritarti komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Prašyčiau kolegę A. Širinskienę. Administracinių nusižengimų ir Civilinės būklės teisės aktų administravimo… Gerbiama kolege! Gerbiamas Arvydai Nekrošiau, gal galite Agnę… Reikia dvi išvadas – dėl Administracinių nusižengimų ir Civilinės būklės teisės aktų. Čia buvo lydimasis prie Užsieniečių teisinės padėties.
A. ŠIRINSKIENĖ (TTSLF). Mieli kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas apsvarstė abu teisės aktus ir pritarė jiems bendru sutarimu, balsuodamas tiek dėl vieno, tiek dėl kito 9 balsais už.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir kviečiu į tribūną A. Vinkų, jis užsirašęs diskutuoti. Prašau, kolega.
A. VINKUS (LSDDF). Gerbiamas pirmininke, gerbiami Seimo nariai, šiandien svarstome didelės apimties įstatymų paketą, kuris keičia net dešimtį galiojančių įstatymų.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad tokio keičiamų įstatymų paketo suformavimas rodo, kad problemas stengiamasi spręsti sistemiškai, ir tai yra sveikintina. Kaip girdėjome, teikiamo paketo tikslas yra sudaryti palankesnes sąlygas atvykti užsieniečiams iš ekonomiškai stipriausių šalių, įsidarbinti studijas baigusiems Lietuvoje užsieniečiams, sudaryti galimybę atvykusiems dirbti trumpalaikio buvimo laikotarpiu.
Taip pat šiame įstatymų pakete siūloma efektyviau tvarkyti imigracijos procedūras, o tai galėtų prisidėti prie socialinės ekonominės valstybės gerovės kūrimo ir šalies konkurencingumo didinimo. Supaprastintų sąlygų atvykti užsieniečiams taikymas būtų grindžiamas situacijos darbo rinkoje ir darbo jėgos poreikio vertinimu, nustatant trūkstamų specialistų profesijas, kurių negali patenkinti Lietuvoje gyvenantys ir grįžtantys iš emigracijos dirbantieji.
Norisi tikėti, kad teikiamuose įstatymų projektuose tarpininkavimo įdarbinant atvykusiuosius paslaugų reglamentavimas padės sumažinti nelegalaus darbo paplitimo Lietuvoje mastą ir trečiųjų šalių piliečių teisių pažeidimo riziką. Taigi pasisakau už teikiamų įstatymų paketo tikslingumą ir kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Kviečiu į tribūną J. Bernatonį. Gerbiami kolegos, dėl 6 straipsnio yra gautas Švietimo ir mokslo komiteto pasiūlymas, jis eina ir per kitus projektus. Pagrindinis komitetas nepritaria.
J. BERNATONIS (LSDDF). Mūsų komitetas nepritarė, kadangi mes laikomės įstatymo projekto iniciatorių pasiūlytos nuostatos nustatyti 40 studijų kreditų užsieniečiams kaip minimalią ribą, kurios nepasiekus būtų pagrindas spręsti dėl leidimo laikinai gyventi tokiam užsieniečiui neišdavimo, nepakeitimo, panaikinimo. Komitetas atsižvelgia, kad 45 kreditų slenkstis ištęstinių studijų atveju reikštų, kad studentas negali turėti jokios skolos, nes tipinė ištęstinių studijų trukmė yra 45 kreditai, bet gali būti ir mažesnė. Mokslo ir studijų įstatymo 53 straipsnio 4 dalyje yra nurodyta tipinė programos apimtis studijų metams. Nuolatinės formos studijų vienerių metų įprastinė apimtis yra 60 kreditų, bet ne mažiau kaip 45 kreditai. Ši Mokslo ir studijų įstatymo norma yra skirta aukštosioms mokykloms.
Taip pat atkreiptinas dėmesys į tai, kad aukštosios mokyklos yra autonomiškos ir pačios nustato, kokiais atvejais studentai yra braukiami iš sąrašų. Skolų privalomų kreditų skaičių per metus nustato pačios aukštosios mokyklos, tai yra studentai, norėdami nebūti išbraukti iš sąrašų, nebūtinai turi surinkti visus tų studijų metų kreditus. Todėl pasiūlymo iniciatorių argumentacija dėl vienodų sąlygų sudarymo Lietuvos ir užsienio piliečiams studijuoti, siūlant suvienodinti per metus privalomų surinkti studijų kreditų kiekį, nėra visiškai tiksli ir daugeliu atvejų nepasiektų savo tikslo, todėl mes nepritarėme.
PIRMININKAS. A. Gumuliausko noriu paklausti. Gerbiamas kolega! Gerbiamas Gumuliauskai, kadangi komitetas nepritarė, ar norite, kad būtų balsuojama, ar palikti komiteto sprendimą?
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Ne, mes sutinkame.
PIRMININKAS. Kalba, nori balsuoti.
J. BERNATONIS (LSDDF). Aš atsiprašau, bet komiteto…
PIRMININKAS. Pagrindinis komitetas Švietimo ir mokslo komitetui nepritarė ir argumentus išdėstė J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Aš atkreipiu Seimo narių dėmesį, kad komitetas siūlo 40 pakeisti į 45. Mes siūlome palikti 40.
PIRMININKAS. Balsuojame tada, gerbiami kolegos. (Balsai salėje) Gali pristatyti. Ką tik pasakė pirmininkas – vietoj 40, 45 kreditai. Prašau, gerbiamas Gumuliauskai, pristatyti. Dėl argumentų už, prieš niekas neužsirašė.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Ačiū. Aš tiktai noriu pasakyti, kad…
PIRMININKAS. Gintarai, pažiūrėkite, niekas neužsirašę…
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). …šito pasiūlymo iniciatorių argumentacija dėl vienodų sąlygų sudarymo Lietuvos ir užsienio piliečiams studijuoti, siūlant suvienodinti per metus privalomų surinkti studijų kreditų kiekį, nėra visiškai tiksli ir daugeliu atvejų nepasiektų savo tikslo. Čia yra mūsų komiteto pozicija.
PIRMININKAS. Už pasiūlymą – gerbiamas G. Steponavičius. Prašau, Gintarai.
G. STEPONAVIČIUS (MSNG). Labai trumpai. Pratęsiant mūsų komiteto suformuluotą logiką, iš tiesų daugeliu atvejų Lietuvos aukštųjų mokyklų praktika, kalbant apie Lietuvos studentus, yra, kad, tarkime, iš aukštosios studentų tarpo išbraukiama tada, kada yra 45 kreditai. Natūralu, kad ir visų studijuojančiųjų atžvilgiu lygiateisiškumo principą taikant logiška būtų ir užsienio studentams tokius vienodus reikalavimus, kaip ir savo studentams, nes visais kitais aspektais užsienio studentai irgi naudojasi infrastruktūra, ta pačia studijų sistema. Tokia buvo komiteto intencija. Tie argumentai, manau, irgi yra pakankamai svarūs ir prašome pritarti.
J. BERNATONIS (LSDDF). Jeigu galima, aš dar noriu patikslinti. Kolega, iš tiesų patys universitetai tai nusistato. Dėl rengėjų siūlomų 40-ies yra suderinta su aukštosiomis mokyklomis, o 45 čia kažkieno pasiūlymas ir mes vėl turėsime tam tikrų problemų dėl universiteto autonomijos, ir vėl primesime naują nuostatą.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos, išsakytos nuomonės. Prašau balsuoti, kolegos. Kas už tai, kad būtų pritarta Švietimo ir mokslo komitetui, balsuojate už. Pagrindinis komitetas nepritarė tokiam siūlymui. (Balsai salėje) Dar kartą kartoju – pagrindinis komitetas nepritarė.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 45, prieš – 6, susilaikė 43. Pasiūlymui nepritarta. Vadinasi, ir kitiems įstatymo straipsniams, kurie yra Švietimo ir mokslo komiteto, laikykime, kad yra nepritarta, nes analogiškas balsavimas eina per visus dėl 40 kreditų.
Yra gautas V. Sinkevičiaus pasiūlymas. Komitetas pritarė iš dalies. Gerbiamas komiteto pirmininke, prašau.
J. BERNATONIS (LSDDF). Užsienio reikalų komitetas, siekdamas užtikrinti įstatymo 441 straipsnio nuostatų reglamentavimo nuoseklumą, siūlo šį Seimo nario pasiūlymą dėstyti naujoje įstatymo projekto 11 straipsnio 2 dalyje, nuostatą išdėstant kaip sąlygą gauti leidimą laikinai gyventi Lietuvos Respublikoje užsieniečiui, kuris ketina dirbti aukštos profesinės kvalifikacijos reikalaujantį darbą, jei jis įdarbinamas kaip įmonės vadovas dirbti pas darbdavį, kurio įmonės ar įmonių grupės pajamos per paskutinius trejus finansinius metus, jeigu įmonė veikia trumpiau nei trejus metus, nuo įmonės įsteigimo, bent vienais finansiniais metais yra ne mažesnės nei 1 mln. eurų.
Komitete patikslintai siūlymo redakcijai buvo pritarta ir siūloma papildyti 11 straipsnio 2 dalimi, nes aukštos kvalifikacijos samdomiems darbuotojams atitinkamos sąlygos sudarytos, o jeigu aukštos kvalifikacijos vadovu skiriama, kadangi vadovų klausimai reglamentuojami atskirai, tos sąlygos nėra sudarytos ir dabar mūsų verslas susiduria su problemomis pakviesti aukštos kvalifikacijos žmones dirbti vadovais.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Kolegos, kadangi nematau Virgio, ko gero, pritariame bendru sutarimu. Galime pritarti?
J. BERNATONIS (LSDDF). Taip.
PIRMININKAS. Galime. Dėl viso. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Dėl viso už, prieš. Prieš – G. Steponavičius. Prašau, kolega. Gerbiamas Gintarai Steponavičiau, prieš visą įstatymo projektą.
G. STEPONAVIČIUS (MSNG). Taip, labai ačiū. Gerbiami kolegos, iš tiesų dėl tų pačių nuostatų, kurios ir Švietimo ir mokslo komiteto pasiūlymų pavidalu buvo pateiktos, noriu argumentuoti, nors apskritai patį įstatymo projektą – Užsieniečių teisinės padėties įstatymo pakeitimus, teikiamus Vidaus reikalų ministerijos, galima vertinti teigiamai, yra nemažai dalykų, kurie palengvina bent jau užsienio studentų atvykimą ir studijas. Bet vis dėlto, gerbiami kolegos, noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad atsiranda įstatyme nuostata, skirianti aukštosioms mokykloms prievolę. Iš tiesų, manau, tai tam tikra biurokratinė našta aukštosioms mokykloms dėl kiekvieno studento, kuris iškrenta arba nesurinko 40 kreditų, informuoti atitinkamas tarnybas, Migracijos tarnybą, ir tai yra pagrindas netekti nacionalinės vizos.
Taip pat yra atskirai apibrėžta įstatyme vėlgi kaip biurokratinė procedūra galimybė taikyti išimtis ir pateikti argumentų dėl tų studentų, kurie neturi 40 kreditų, bet aukštoji mokykla teigia, kad yra tikslinga palikti juos studijuoti konkrečioje aukštojoje mokykloje.
Kitaip tariant, tikslais dėl nacionalinio saugumo, kad nebūtų žmonių, visiškai šalutiniais tikslais per studijas patekusių į Lietuvos teritoriją, kovoti reikia, užkardymo reikia, bet tam tikra prasme, mano supratimu, pasirinktas šiek tiek nereikalingas biurokratijos kūrimas, susirašinėjimas. Užsienio studentų Lietuvoje skaičius yra augantis. Šiuo metu skaičius jau viršija 6 tūkst., tai bandykite įsivaizduoti, koks srautas potencialiai – tai tūkstantis plius minus dokumentų, susirašinėjimo, įrodinėjimo srautas tarp aukštųjų mokyklų ir Migracijos tarnybos.
Aš tą abejonę turiu, kviečiu kolegas įvertinti. Balsuodamas susilaikysiu.
PIRMININKAS. Ačiū. J. Bernatonis – už. Prašau, kolega.
J. BERNATONIS (LSDDF). Galbūt ne viską pavyko šiame projekte padaryti taip, kaip norėtų mano kai kurie kolegos, bet gerokai patobulinta dabar egzistuojanti tvarka ir teisinis reguliavimas smarkiai patobulintas, šiek tiek liberalizuotas, tikrai sudaro geresnes sąlygas. O universitetai, aš manau, tą prievolę atliks mielai, nes atsiranda platesnių galimybių universitetams uždirbti priimant užsienio studentų.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame, nes nuomonės išsiskyrė. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta įstatymo projektui, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote. Balsuojame, kolegos.
Kolegos, balsavo 90 Seimo narių: už – 73, prieš nėra, susilaikė 17. Pritarta po svarstymo.
Dėl lydimojo teisės akto projekto Nr. XIIIP-3403 galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
Dėl kito lydimojo teisės akto projekto Nr. XIIIP-3404 galime pritarti bendru sutarimu? Galime.
Dėl kito projekto Nr. XIIIP-3405 galime bendru sutarimu? Galime. Dėl kito projekto Nr. XIIIP-3406 galime bendru sutarimu? Galime. Dėl kito projekto Nr. XIIIP-3407 galime bendru sutarimu? Galime. Dėl kito projekto Nr. XIIIP-3408 galime bendru sutarimu? Galime. (Balsai salėje) Girdėjau, norima balsuoti. Tai dabar, kolegos, balsuojame dėl projekto Nr. XIIIP-3409, kadangi buvo prašymas. Kas už tai, kad būtų pritarta po svarstymo, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote.
Kolegos, balsavo 87 Seimo nariai: už – 78, susilaikė 9.
Kitas lydimasis projektas Nr. XIIIP-3410. Galime bendru sutarimu? Galime. Dėl kito lydimojo teisės akto projekto Nr. XIIIP-3411 galime bendru sutarimu? Galime.
15.01 val.
Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. XII-966 34 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3198(2) (svarstymas)
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas – Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo projektas Nr. XIIIP-3198. Kviečiu G. Kindurį pristatyti komiteto išvadą. Prašom, kolega, tribūna jūsų.
G. KINDURYS (LVŽSF). Komitetas svarstė minėtą įstatymo projektą ir priėmė sprendimą pritarti komiteto išvadai ir komiteto patobulintam įstatymo projektui, kuris yra pridėtas, ir pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Diskutuoti nėra norinčių. Už ir prieš nėra. Kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
15.02 val.
Aviacijos įstatymo Nr. VIII-2066 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3262(2)ES, Administracinių nusižengimų kodekso 28, 393, 595, 602, 681, 683 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3263(2) (svarstymas)
Kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas – Aviacijos įstatymo projektas Nr. XIIIP-3262 ir lydimasis teisės aktas – Administracinių nusižengimų kodeksas. Kviečiu A. Baurą, Ekonomikos komiteto pranešėją. Gerbiamas Antanai, kartu dėl lydimojo Administracinių reikės ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados, nes nėra Agnės.
A. BAURA (LVŽSF). Gerbiamas posėdžio pirmininke, gerbiami kolegos, Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, šių metų birželio 12 dieną nagrinėjo teiktą įstatymo projektą. Buvo gautos Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos, jos buvo išnagrinėtos ir bendru sutarimu priimtas sprendimas pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Kadangi pirmininkas leido pristatyti ir lydimąjį dokumentą, tai Ekonomikos komitetas, kaip papildomas komitetas, tą pačią birželio 12 dieną irgi svarstė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektą ir pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui su Ekonomikos komiteto pasiūlymais. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Supratau. Ačiū, gerbiamas kolega. Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė liepos 3 dieną. Už – 7. Diskutuoti norinčių nematau. Už ir prieš nėra. Galima bendru sutarimu? Galima.
Lydimasis teisės akto projektas Nr. XIIIP- 3263. Dėl jo galima bendru sutarimu? Galima, kolegos. Pritarta.
15.04 val.
Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo Nr. I-1143 2, 17, 26 straipsnių pakeitimo bei 151 straipsniu papildymo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3603 (pateikimas)
Gal, ko gero, iš karto kitas mūsų klausimas – Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo projektas Nr. XIIIP-3603. Kviečiu A. Verygą. Gerbiamas ministre, žodis jums.
A. VERYGA (LVŽSF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiami kolegos, leiskite pristatyti jums Tabako kontrolės ir tabako gaminių įstatymo pataisas, kurių pagrindinis tikslas yra iš esmės sumažinti tabako gaminių demonstravimą, prieinamumą, patrauklumą, ypač tiems žmonėms, kurie šiandien dar nėra rūkantys. Matyt, tikrai reikia sutikti su tais, kurie sako, kad jau rūkančiam žmogui tabako gaminių paslėpimas, patraukimas iš akių lemiamos įtakos nepadarys.
Šitų pasiūlymų esmė yra sureguliuoti tabako gaminių pardavimą taip, kad jie būtų parduodami tiesiogiai neprieinamu būdu. Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad žmogui atėjus į mažmeninės prekybos vietą tabako gaminių nebūtų galima matyti, jie nebūtų matomi. Dabar dažnai mes matome, kad prie kasos sudėti šitie gaminiai, dažniausiai akių aukštyje. Tai yra daroma, aš manau, labai tikslingai, ypač turint galvoje prekių išdėstymą, nes tuo, kas yra prie kasos, tuo, kas padedama žmogaus akių aukštyje, paprastai stengiamasi priminti, kad žmogus nepamirštų tokių prekių nusipirkti. Įstatymo pataisose nustatoma taip, kad tokių gaminių nebūtų galima matyti, nebūtų galima žmogui pačiam pasiimti.
Lietuva nėra ir nebūtų unikalus kraštas tokiu atveju, jeigu pritartumėte tokiems siūlymams. Panašų reglamentavimą turi Skandinavijos valstybės – Norvegija, Suomija. Turi ir mūsų kaimynai nusistatę datas, kada pas juos toks reglamentavimas įsigaliotų. Ir Estijoje, ir Latvijoje toks reglamentavimas yra numatytas. Iš tiesų, kaip ir sakiau, mes nebūtume unikali šalis.
Jei kalbėtume apie tai, ar vis dėlto turime problemą, dėl kurios reikėtų stengtis, tai nors Lietuvoje rūkymo paplitimas po truputį metai iš metų mažėja, bet jeigu pažiūrėtume į jauno amžiaus žmonių rūkymo paplitimą ir ypač į nepilnamečių, tai yra trylikamečių, kurie anksti pradeda vartoti tabako gaminius, mes vis dar esame gerokai virš Europos Sąjungos šalių vidurkio. Taigi problemą, kurią turėtume spręsti, iš tiesų turime.
Tokį reguliavimą arba reglamentavimą Lietuvai rekomenduoja įgyvendinti ir Pasaulio sveikatos organizacijos ekspertai. Praėjusiais metais Lietuvoje turėjome Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos sekretoriato misiją. Buvo atvykę ekspertai, kurie vertino mūsų tabako kontrolės politiką. Tarp kitų ekspertų rekomendacijų buvo ir ši rekomendacija nustatyti tabako gaminių pardavimą taip, kad jie būtų parduodami tiesiogiai neprieinamu būdu.
Dar reikėtų paminėti, kad toks reglamentavimas, reguliavimas nebūtų taikomas tokioms specializuotoms vietoms, kur yra prekiaujama tik tabako gaminiais ar su tuo susijusiais produktais. Tai reiškia, kad jeigu būtų kokia nors parduotuvė arba skyrius, kuris parduoda tik tokius gaminius, natūralu, kad ten žmonės to ir ateina nusipirkti, matyt, slėpti ten gaminių nėra jokios prasmės, tik tiek, kad tie gaminiai neturėtų būti matomi iš išorės. Vadinasi, kažkur vitrinoje, ten, kur praeinant pro šalį jie būtų matomi vaikams ar kitiems asmenims, kurie šiuo metu dar nėra vartojantys tabako produktų.
Reikėtų paminėti, apie šias pataisas yra daug kalbėta su pačiais prekybininkais. Jie tikrai apie tokias pataisas žino, kokių nors esminių prieštaravimų nėra. Nėra įstatyme reglamentuota, kokiu būdu tie tabako gaminiai turėtų būti savotiškai paslėpti, tai kaip jau pardavėjas nuspręstų tą padaryti, taip jis ir galėtų realizuoti tokią įstatymo nuostatą. Tikrai nėra jokių nustatymų, kad kokias nors specifines dėžes reikėtų įsigyti ar specifinę įrangą. Šito projekto realizacija būtų ganėtinai paprasta ir nesudėtinga. Kviesčiau palaikyti ir pritarti šitoms įstatymo pataisoms.
PIRMININKAS. Gerai. Jūsų nori paklausti gana daug, vienuolika. Žiūrėsime, kaip spėsime. Pirma klausia A. Armonaitė. Prašom, kolege.
A. ARMONAITĖ (MSNG). Dėkoju, ministre. Aš turiu jums klausimą, susijusį su verslo reguliavimo sritimi, nes vis dėlto tai nėra vien visuomenės sveikatos aspektu svarbus projektas, bet ir verslo reguliavimo. Natūralu, kad didesni prekybos centrai ir pardavėjai, matyt, pasisamdys specialistus ir susitvarkys, kaip nors sureguliuos. Bet štai smulkiesiems verslininkams, smulkiesiems prekybininkams ieškoti ir atitikti dar aibę specialių reguliavimų, kur laikyti tuos tabako gaminius, yra didėjanti administracinė našta. Ar jūs vis dėlto vertinote šiuo aspektu, nes šį projektą jūs teikiate kaip Seimo narys, o ne kaip Vyriausybės narys, matyt, būtų gerai žinoti ir tais kitais aspektais esančius argumentus? Kaip iš verslo pozicijų?
A. VERYGA (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Iš tiesų, kaip ir minėjau, turėjome ne vieną susitikimą su asocijuotomis verslo struktūromis, tiek su didžiųjų, tiek su mažųjų pardavėjų asociacijomis, nes su pavieniais verslo subjektais sudėtinga būtų derinti, su asocijuotomis organizacijomis tikrai ne kartą buvome susitikę ir bendravome. Aš jau minėjau pristatydamas projektą, kad yra atsižvelgta į tuos nuogąstavimus ir nėra nurodoma, kaip tai turėtų būti realizuota.
Ir dabar tie tabako gaminiai didžiųjų prekybos centrų jau yra dažniausiai patraukti kažkur į kitą vietą dėl kitų priežasčių, tai yra dažniausiai dėl vagysčių, kad nebūtų galima jų savarankiškai pasiimti, kur nors įsidėti. Dėl kitų priežasčių jie jau yra sudėti paprastai į kažkur nutolusią vietą. Tai, kas yra prie kasos, yra labai nedideli, labiau pavyzdiniai, nedideli demonstraciniai stendai, kuriuos tikrai būtų nesudėtinga užklijuoti kad ir nepermatomu lipduku ir iš esmės tai jau atitiktų reglamentavimą – prekės nebūtų galima tiesiogiai matyti ir jos paimti. Iš ten paprastai pirkėjas jos jau ir neima. Kitais atvejais, kai tai yra vadinamieji dispenseriai, pakabinti virš kasų, jums turbūt teko matyti, jie užsidaro ir dabar jau jie yra apsukti taip, kad žmogus pats negalėtų paimti. Sprendimai su jais tikrai yra derinti.
Aišku, galima kalbėti, jeigu vis dėlto bus pritarta projektams, apie pereinamąjį laikotarpį, kiek ten reikėtų prisitaikyti. Teko girdėti nuogąstavimų, kad lyg ir mažai būtų iki kitų metų gegužės. Manau, kad tą būtų galima eigoje derinti ir tartis, bet iš esmės aš kokių nors didesnių priekaištų iš tų pačių verslo asocijuotų struktūrų jau nebegirdėjau, nes, kaip ir sakiau, tai yra aptartas projektas.
PIRMININKAS. Klausia S. Gentvilas. Prašau, kolega. Ne. E. Gentvilas. Eugenijau, jūs klausiate.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamas ministre, kai ką atsakėte, kai ką įsiskaičiau ir perpratau. Ekskliuzyvinės parduotuvės čia neminimos arba neuždarinėjamos, tai lyg ir būčiau linkęs pritarti, tačiau kaip jūs įsivaizduojate, pavyzdžiui, dideliame prekybos centre nori nusipirkti cigarečių, prie kasos jų nėra, eini į salės galą. Ar ten bus atskira parduotuvėlė su pardavėju, ar tiesiog atskira lentyna, kur tu pats pasiimi ir eini ten kartu su pienu ir degtine, ir susimoki, ar bus atskirai pardavinėjama? Jeigu atskirai pardavinėjama, tai tada mes matome, kad didžiuosiuose prekybos centruose dabar jau dažnokai būna toks greta prekystalio atskiras kioskelis. Kaip jūs įsivaizduojate, kaip tai funkcionuotų? O pačią idėją aš palaikau ir dabar balsuosiu šioje stadijoje. (Balsas salėje)
A. VERYGA (LVŽSF). Ačiū. Iš tiesų aš, matyt, visų galimų variantų už verslą neaptarsiu ir nepapasakosiu, bet gali būti keli variantai, kaip jūs sakote, ką būtų galima įsivaizduoti pagal dabartinę situaciją. Viena tokia labai paprasta, kai yra parduodama kasoje žmogaus, kasininko, kuris ten dirba. Būtų leidžiama užrašyti, kad čia prekiaujama, parduodami tabako gaminiai, vadinasi, žmogus, atėjęs prie kasos, gali tiesiog paprašyti ir pasakyti, ko jis nori. Taip dažnoje Skandinavijos valstybėje yra. Kaip jau ten susidėlioja, paprastai būna stalčius kažkoks arba dėžutė, kur jie turi susidėję, ir tiesiog paduoda žmogui, tai yra prie pat kasos, nereikia niekur eiti. Tie atvejai, kai yra koks nors specializuotas skyrius, vėlgi yra variantas, tik tiek, kad jis turėtų būti uždarytas, ten neturėtų vaikai vaikščioti, matyti ir panašiai. Jeigu jis bus uždarytas kaip skyrius, kur iš išorės nesimato, kad ten yra tabako gaminiai, bet jūs ten galite įeiti kaip suaugęs žmogus, tai ten galėsite pasiimti, jeigu tai bus kaip toks skyrius. Bet ten paprastai ir organizuos, tada jau atskirą, matyt, kasos aparatą turės. Bet čia, sakau, yra teoriškai. Ir dabar dideli prekybos centrai jau turi atskiras pardavimo vietas. Jau jie dabar taip yra suorganizavę. O mažieji, matyt, darys taip, kad ten, kur turi dispenserį, tiesiog priekinę užuolaidą nuleis ir, kaip anksčiau paduodavo, taip ir dabar paduos.
PIRMININKAS. Klausia M. Majauskas. Prašau, kolega.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Yra toks angliškas posakis out of sight, out of mind. Lietuviškas analogas, matyt, būtų – akys nemato, širdies neskauda. Toks gerai žinomas požiūris, ribojantis prieinamumą žalingų, priklausomybę skatinančių produktų.
Mano klausimas. Ministre, ką planuojate daryti su kitais žalingais produktais? Ar neplanuojate slėpti saldainių, hamburgerių ar kokakolos, ar gal, pavyzdžiui, bulvių traškučius sudėti į rudos spalvos maišiukus, tokius, kaip randame lėktuvuose, kad galbūt neskatintume vartoti tokių produktų?
A. VERYGA (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Suprantu, kad tai yra ironiškas klausimas. Ne, neketiname tokių dalykų daryti – nei saldainių slėpti, nei traškučių slėpti. Kada nors kas nors gal sugalvos tokius dalykus daryti. Mes nuėjome šiek tiek kitokiu sprendimo keliu. Aš tai esu ne kartą minėjęs. Mes turime susitarimus su gamintojais, kurie tuos pačius produktus, kuriuos taip mėgsta mūsų vaikai, jau dabar perdirba, kad ten būtų mažiau riebalų, mažiau druskos, mažiau cukraus. Tie patys saldainiai Lietuvos gamintojų yra gaminami net ir be cukraus. Galima juos pasaldinti kitais būdais. Yra sprendimo būdų. Nebūtina jų kur nors nudėti taip, kad nebūtų galima pasiekti.
PIRMININKAS. R. Miliūtė. Prašau.
R. MILIŪTĖ (LVŽSF). Dėkoju. Gerbiamas ministre, sveikintinas žingsnis. Tabako draudimas Lietuvoje galioja bene 20 metų ir šią iniciatyvą, kuri mažintų tabako matomumą ir prieinamumą, taip pat palaikau. Bet pasinaudodama proga noriu paklausti ir apie kitas iniciatyvas, tokias kaip ribojimas rūkyti balkonuose ir kitose viešose vietose. Kaip manote, kokios yra perspektyvos priimti minėtus sprendimus, kadangi vis dėlto norėtųsi, kad tie, kurie nerūko, turėtų galimybę laisvai kvėpuoti grynu oru, o tie, kurie rūko, galėtų surasti vietą, kur tai darytų netrukdydami kitiems?
A. VERYGA (LVŽSF). Labai ačiū už klausimą. Viskas, žinoma, priklausys nuo Seimo galų gale apsisprendimo. Seime vis dėlto yra daugiau nerūkančių žmonių negu rūkančių. Kaip ir visuomenės nerūkantys žmonės sudaro didžiąją daugumą. Jeigu nesileisčiau į detales, taip labai apibendrintai, matyt, visi turėtume galvoti labai paprastu principu – niekam neturėtų būti suteikta teisė jokiomis formomis žaloti kitam žmogui sveikatą, kad ir kas tai būtų. Mums neleidžia įstatymai nei smurtauti jokia forma – nei fiziškai, nei psichologiškai. Šiuo atveju kalbame vėlgi apie sveikatos žalojimą, nes pasyvus rūkymas yra įrodytas kaip veiksnys, kuris žaloja kitiems žmonėms sveikatą. Aš tikiuosi, kad kai pataisos, kurios yra registruotos kolegų, pasieks svarstymą Seime, joms bus pritarta, nes iš tiesų tikrai nemaža dalis visuomenės laukia tokių sprendimų, nes pavargo nuo negalėjimo apginti savo teisės į sveikatą.
PIRMININKAS. Klausia E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas ministre, čia kalbama daugiau apie tabako gaminius, bet mes neseniai svarstėme ir šiek tiek apmokestinome ir elektronines cigaretes. Iš tikrųjų ar tai nepalies jų, nes iš esmės tai yra, galima sakyti, kelio pradžia? Daug žmonių pradeda turbūt dabar nuo elektroninių cigarečių. Ačiū.
A. VERYGA (LVŽSF). Tai iš tiesų palies viską. Lietuva yra viena iš progresyvių valstybių, kuri ir elektroninius visus šituos įrenginius traktuoja daugeliu atvejų panašiai kaip tabaką. Aišku, turime tam tikrų spragų, kur skysčiuose nėra nikotino. Tai jie mums išsprūsta iš reguliavimo. Aš manau, kad čia ne tik ar ne tiek šito įstatymo turėtų būti objektas, ir aš tikrai kviesčiau kolegas iš komisijos, kuri domisi priklausomybėmis ir jų kontrole, prie šito klausimo labai rimtai grįžti, nes ten yra ne tik tabako ir nikotino klausimas, dabar jau pasigirsta tokių signalų, kad nepilnamečiai, naudodami šituos elektroninius įrenginius, naudoja draudžiamas narkotines medžiagas, sintetinius kanabinoidus ir įvairias kitas medžiagas, ir tai jau nėra šito įstatymo reguliavimo objektas. Niekas parduotuvėse nepardavinėja tokių dalykų ir nelegalių medžiagų mes tokiais būdais nesureguliuosime. Čia reikėtų ieškoti būdų, kaip išspręsti šitą problemą kartu su teisėsauga, su policijos pareigūnais, nes tokių labai labai gąsdinančių signalų pasigirsta.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Už, prieš. Už – M. Majauskas. Prašau.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Iš tiesų pritariu šiam siūlymui. Nors ir nemanau, kad tai reikšmingai sumažins žalingų produktų prieinamumą, vis dėlto turėtų pasitarnauti jaunimui, kuris galbūt dažnai nėra apsisprendęs, galbūt gali būti daroma įtaka reklamos ir aplinkos, ir paslėpti iš akių tuos produktus, matyt, būtų teisingas dalykas. Labai svarbu, kad mes, pradėję eiti šiuo keliu, nenueitume per toli, nes, kaip ir minėjau, yra ir saldžių gazuotų gėrimų, yra bulvių traškučių, yra saldainių, yra nemažai kitų galimai žalingų produktų sveikatai, todėl nereikėtų eiti per toli ir bėgti per greitai apribojant prieinamumą ir visų kitų produktų.
PIRMININKAS. Prieš – S. Gentvilas. Prašau.
S. GENTVILAS (LSF). Aš gerbiu šitos valdančiosios daugumos nuoseklią poziciją riboti prieinamumą. Aš jai nepritariu, bet aš gerbiu. Aš turiu, gerbiamas ministre, dar vieną pasiūlymą. Dirbtinis intelektas leidžia kai kuriuose TV kanaluose riboti ir automatiškai maskuoti kai kurias reklamas. Man atrodo, kitas jūsų pasiūlymas bus įdarbinti dirbtinį intelektą maskuoti alkoholio, tabako reklamas tarptautinėse varžybose, nes tai jau įmanoma. Jūs tikrai tą galite padaryti, aš jums tik praplečiu fantaziją, ką šiandieninės technologijos gali padaryti. Tai nėra net brangu padaryti, ministre, bet iki ko mes nueisime, kur yra tos valstybės ribos, kai valstybė leidžia pačiam piliečiui apsispręsti, ką jis gali daryti su savo kūnu. Kur yra tos ribos? Mes jau akcizais apmokestiname žalingus produktus, mes ribojame reklamą, bet kur yra riba, kur mes sustosime? Sustosime vykdydami šariato blaivininkų politiką. Kur yra ta riba, kai, ministre, jūs pasakysite, štai dabar leidžiu pačiam gyventojui apsispręsti, ar rinktis žalingą produktą, ar ne, nes priemones nuo dirbtinio intelekto iki kitų jūs tikrai galite įdiegti. Aš kviečiu, ministre, sustoti ties čia, todėl aš balsuosiu priešingai, nei jūsų dauguma pasiūlė.
PIRMININKAS. Kolega, begalybės ženklas egzistuoja. Niekada nebūna gana. Kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume kolegos Seimo nario pateiktam pasiūlymui dėl Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo projektui, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote.
Kolegos, balsavo 91 Seimo narys: už – 74, prieš – 9, susilaikė 8. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas, papildomas – Sveikatos reikalų komitetas, taip pat Teisės departamentas prašo Vyriausybės išvados. Ar dėl šitų galima, ar, matau, per centrinį mikrofoną kolegė Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė. Prašau.
A. KUBILIENĖ (LVŽSF). Aš prašyčiau, kad kaip pagrindinis komitetas būtų Sveikatos reikalų komitetas, nes tai yra visų pirma sveikatos klausimas, o ne ekonomikos klausimas.
PIRMININKAS. Tiesiog, kolege, čia yra pagal Statutą surašyta kuravimo sritis. Pagrindinis yra šitas, bet, gerai, balsavimu…
A. KUBILIENĖ (LVŽSF). Aš prašau balsuoti.
PIRMININKAS. Taip, pirmininke, supratau. Dovile, norėjote irgi? Atsiprašau, prašom. Gerbiama Dovilė Šakalienė.
D. ŠAKALIENĖ (LSDPF). Aš dėl kito klausimo.
PIRMININKAS. Dėl kito dar palaukite, kito dar nepaskelbiau. Atsiprašau. (Šurmulys salėje)
Žiūrėkite, tada trumpai informuoju. Kadangi yra Teisės departamento prašymas dėl Vyriausybės išvados, galime bendru sutarimu? Galime. Ir dabar buvo prašymas kolegės dėl komiteto. Paprašė, kad kaip pagrindinis būtų Sveikatos reikalų komitetas. Tada balsuojame alternatyviai. Kas už tai, kolegos, kad liktų Ekonomikos komitetas, balsuojate už, kas manote kitaip, kad pagrindinis būtų Sveikatos reikalų komitetas, balsuojate prieš arba susilaikote. Alternatyviai. Atsiprašau, prieš. Socialinių reikalų ir darbo komiteto nėra, yra Sveikatos reikalų komitetas. Už – Ekonomikos komitetas, prieš – Sveikatos reikalų komitetas. Dar kartą sakau: už – Ekonomikos komitetas, prieš – Sveikatos reikalų komitetas.
Kolegos, balsavo 86 Seimo nariai: už – 30, prieš – 56. Pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas, papildomas – Ekonomikos komitetas.
Per centrinį mikrofoną – Algimantas. Prašom.
A. DUMBRAVA (TTSLF). Gerbiamas pirmininke, dar norėčiau, kad įtrauktumėte ir Priklausomybių prevencijos komisiją papildomai.
PIRMININKAS. Papildomai galite svarstyti, netrukdo. Gerai, Priklausomybių prevencijos komisija. Oficialiai tada Priklausomybių prevencijos komisija kaip papildoma.
V. Kamblevičius, matau, nori. Prašom, Vytautai.
V. KAMBLEVIČIUS (TTSLF). Atėjo toks momentas, kai mes reklamą jau uždraudėme, dabar net prekes pradėsime slėpti po… Kaip čia pavadinti nieko neįžeidus? Po prekystaliu. Aš sakyčiau, žiūrėkite, estai ir latviai jau pasimokė – ir akcizą sustabdė, ir kitus dalykus. Mes viską vis draudžiame. Jūs pažiūrėkite, mes visiškai nevykdome biudžeto. Ar nereikėtų čia Vyriausybės…
PIRMININKAS. Pritarėme Vyriausybės išvadai. Pritarėme, paprašėme, nes Teisės departamentas rodė, kad reikia Vyriausybės išvados. Ačiū, gerbiamas kolega.
15.26 val.
Visuomenės informavimo įstatymo Nr. I-1418 2, 27, 28 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3649, Etninės kultūros valstybinės globos pagrindų įstatymo Nr. VIII-1328 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3650 (pateikimas)
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas – projektai Nr. XIIIP-3649 ir Nr. XIIIP-3650. Kviečiu kolegą R. Karbauskį pristatyti projektą. Atsiprašau, dėl kito. Prašom.
D. ŠAKALIENĖ (LSDPF). Frakcijos vardu prašau padaryti šitų klausimų svarstymo pertrauką iki kito posėdžio. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Toks yra prašymas. Gerbiamas Gabrieliau, tikrai visi susipažinsime. Balsuojame, kadangi tikrai teisėtas prašymas. Suteikiau, tikrai, kolega, balsuojame. Yra jūsų prašymas. Balsuojame.
Kolegos, balsavo 91 Seimo narys: už – 35, prieš – 36, susilaikė 20. Penktadalis yra, vadinasi, kitam posėdžiui, kitą antradienį.
15.28 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 39 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3538(2) (pateikimas)
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas, kad ko nors nepraleistume – Vietos savivaldos įstatymo projektas Nr. XIIIP-3538. Gintare Skaiste, prašom jūsų pristatyti ir savo kolegės.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Laba diena. Noriu pristatyti Vietos savivaldos įstatymo pakeitimą, kuriame kalbama apie vietos gyventojų apklausas. Prieš kurį laiką man teko pristatyti jums panašų įstatymo projektą, tačiau tada iš jūsų išgirdau tam tikras pastabas, į kurias buvo atsižvelgta redaguojant, ir pateikiama nauja šito įstatymo redakcija.
Šitas įstatymas kalba apie tai, kas nustato teritoriją, kurioje atliekama vietos gyventojų apklausa tuo atveju, jeigu apklausą inicijuoja patys vietos gyventojai. Kaip žinote, vietos gyventojų apklausas gali inicijuoti savivaldybės atstovai, tai yra meras, savivaldybės taryba arba seniūnas. Taip pat yra ketvirtas subjektas, tai yra patys vietos gyventojai, kurie surenka parašus, pateikia iniciatyvinės grupės prašymą administracijos direktoriui ir tuomet jisai nustato, duoda leidimą rinkti parašus dėl tos apklausos organizavimo.
Vietos savivaldos įstatyme yra numatyta, kad kai organizuoja, vietos gyventojai inicijuoja apklausą, jie turi surinkti ne mažiau kaip 5 % tos gyvenamosios teritorijos gyventojų parašų, tada taryba skelbia apklausą toje teritorijoje. Tam, kad žmonės galėtų patys nustatyti, kurioje teritorijoje ta apklausa yra atliekama, kadangi jie nori pateikti būtent savo bendruomenės gyvenamosios aplinkos gyventojų nuomonę, tai siūloma, kad tie gyventojai savo iniciatyvinės grupės prašyme ir nurodytų, kurioje teritorijoje jie planuoja atlikti apklausą, kurios teritorijos gyventojų nuomonę jie nori pateikti. Kadangi praėjusį kartą išgirdau iš jūsų pastabų, kad tai galėtų būti maža teritorija, kalbama apie vieną gatvę, vieną namą ar kelis namus, tai šį kartą pasitarę su Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto patarėjomis, taip pat su komiteto pirmininke G. Burokiene, su kuria kartu užregistravome šį patobulintą įstatymo projektą, nustatėme, kad ta teritorija turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į savivaldybės teritorinį suskirstymą. Vadinasi, apklausa negalėtų būti daroma mažesnėje teritorijoje negu viena seniūnaitija. Galėtų būti viena seniūnaitija, dvi seniūnaitijos, galėtų būti seniūnijos teritorija parenkama, tačiau tai negalėtų būti smulkesnis vienetas negu vienos seniūnaitijos teritorija.
PIRMININKAS. Nori paklausti trys Seimo nariai. A. Strelčiūnas. Prašom.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, norėjau jūsų paklausti. Pačiai idėjai pritariu, kad vis dėlto teritorija turėtų būti seniūnaitija, tai kaip tik ir stiprinama gyventojų iniciatyva. Bet kyla klausimas, ar nereikėtų čia mums papildomai numatyti lėšų, ypač savivaldybėms, ir nuo kada įsigaliotų tas įstatymas?
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Įstatymas įsigaliotų tada, kada jis būtų priimtas, jei jis būtų priimtas. O dėl papildomų lėšų, tai yra savarankiška savivaldybės funkcija. Nežinau, ar čia pasipils papildomai tų apklausų organizavimas labai daug dėl to, kad galės žmonės nusistatyti teritoriją. Galbūt atvirkščiai – apklausos taps pigesnės, nes jos taps labiau orientuotos į tam tikrą teritoriją, kurioje gyvena labai konkreti bendruomenė, o ne į visos savivaldybės teritoriją, kur kartais būdavo atliekamos apklausos labai plačiai.
PIRMININKAS. Dėl įsigaliojimo, kolega, komitetas tokiu atveju turėtų siūlyti, nes iš tikrųjų yra aptakiai, neaišku būtų, kada, nes ypač pasirengimas, pereinamasis laikas tai tikrai turi būti.
Klausia E. Pupinis. Prašom, kolega.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Iš esmės jūs šiek tiek padidinote teritoriją. Anksčiau buvo mažesnė – galėjo ir namas, ir gatvė, bet esmė išlieka ta pati, kad vis dėlto savivalda daro tam tikrus projektus ir darbus ir kai kada tai gali patrukdyti, jeigu bus toks teisinis įpareigojimas, tačiau tai daugiau yra apklausa. Iš tikrųjų ar jų esmė išlieka kažkokia, ar reikėtų kaip nors teisiškai įtvirtinti, kad vis dėlto tos apklausos teisiškai ką nors reikštų, o ne tik politiškai? Ačiū.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Tiesiog yra gyventojams galimybė išreikšti būtent savo gyvenamosios teritorijos gyventojų nuomonę. Tai yra patariamojo pobūdžio nuomonė, į kurią savivaldybės taryba gali atsižvelgti arba neatsižvelgti turėdama savo argumentus. Taip pat savivaldybės tarybai niekas nedraudžia daryti paralelines apklausas didesnėje teritorijoje, jeigu jie mato, kad tas klausimas yra platesnis, tačiau sprendimus priima bet kokiu atveju pati savivaldybės taryba, o apklausų rezultatai yra patariamieji.
PIRMININKAS. Užsirašę yra tik už. Norite, kolegos, kalbėti? A. Navickas. Prašom, kolega.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Aš tik norėčiau atsakyti E. Pupiniui, kad aš manau, kad šito įstatymo esmė nėra sureguliuoti visus politinius procesus, bet aiškiau apibrėžti, kas yra apklausa, nes dabar kartais ta apklausa… yra paprasčiausiai daromos pseudoapklausos, kai vietoj kažkurios bendruomenės apklausiama kažkas kitas. Tai šiuo atveju siūlyčiau pritarti gerbiamos Gintarės siūlomam projektui. Gal galima ką nors tobulinti, bet pradėti tai yra labai svarbu.
PIRMININKAS. Kolegos, aš tik noriu paklausti, gal galime bendru sutarimu pritarti, nes prieš nėra? Galime, kolegos, bendru sutarimu. Balsuoti nori geriau… nori balsuoti. Balsuojame, kolegos. Kas už tai, kad po pateikimo būtų pritarta kolegės pasiūlymams, balsuojate už, kas manote kitaip, – prieš arba susilaikote. Čia kartu ir jūsų kolegės G. Burokienės pasiūlymas.
Balsavo 84 Seimo nariai: už – 78, susilaikė 6. Pritarta. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatoma svarstyti rudens sesijoje.
15.34 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo Nr. IX-1007 2, 6, 16, 20, 21 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIII-1335 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3614 (pateikimas)
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo projektas Nr. XIIIP-3614. Kviečiu R. Šalaševičiūtę. Kolege! Algimantas užlaikė kolegę.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiami kolegos, teikiamas Lietuvos Respublikos gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 6, 16, 20, 21 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas yra susijęs su neįgaliaisiais. Projekto tikslas yra mažinti mokesčių naštą riboto darbingumo asmenims, didinant šiuo metu Gyventojų pajamų mokesčio įstatyme nustatytus individualius neapmokestinamųjų pajamų dydžius, kartu paskatinant riboto darbingumo asmenų integraciją į darbo rinką.
Projekto iniciatoriai yra faktiškai visi mūsų Socialinių reikalų ir darbo komiteto nariai. Projektas yra susijęs su visu Socialinių įmonių įstatymo projektų paketu, tai yra su aštuoniais įstatymų projektais.
Šituo projektu siekiama sumažinti mokestinę naštą riboto darbingumo asmenims ir siūloma nuo 2020 metų padidinti šiems asmenims taikytinus NPD: asmenims, kuriems nustatytas 30–55 % darbingumo lygis, arba senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims, kuriems teisės aktų nustatyta tvarka yra nustatytas vidutinių ar nedidelių specialiųjų poreikių lygis, arba asmenims, kuriems teisės aktų nustatyta tvarka yra nustatytas vidutinis ar lengvas neįgalumo lygis, nustatyti 600 eurų nuo pajamų dydžio nepriklausantį NPD, o asmenims, kuriems nustatytas nuo nulio iki 25 % darbingumo lygis, arba senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims, kuriems teisės aktų nustatyta tvarka yra nustatytas didelių specialiųjų poreikių lygis, arba asmenims, kuriems teisės aktų nustatyta tvarka yra nustatytas sunkus neįgalumo lygis, – 645 eurų nuo pajamų dydžio nepriklausantį NPD.
Naujų didesnių dydžių taikymas padidintų gyventojų pajamas į rankas, tai yra dirbančių neįgaliųjų, 58,4 eurais per mėnesį, palyginti su 2019 metais taikomais NPD dydžiais, arba 38,4 eurais per mėnesį, palyginti su šiuo metu 2020 metams įstatyme nustatytais NPD dydžiais.
Priėmus įstatymo projektą, turėtų būti pakeisti jo įgyvendinamieji teisės aktai, susiję su mokesčių deklaravimo tvarka, būtent rengėja Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos. Dėl šito projekto buvo gana ilgai diskutuota ir su finansų ministru V. Šapoka, ir su socialinės apsaugos ir darbo ministru L. Kukuraičiu.
Mūsų komiteto narių manymu, iš tikrųjų Socialinių įmonių įstatymo ir viso paketo tikslas, vakar baigėme svarstyti ir jau pateks į Seimo posėdžių salę, yra ne tik socialinių įmonių išlikimas, tiksliau, išlikimas pirmos, antros grupės neįgaliesiems, bet yra didžiausias tikslas pritraukti kuo daugiau neįgalių asmenų į atvirą darbo rinką. Manome, kad būtent toks reglamentavimas, kuris pateikiamas šiame projekte, padės pasiekti numatytą tikslą.
PIRMININKAS. Klausia E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiama kolege, iš tikrųjų sveikinu, kad tokie kilnūs tikslai, bet, kaip nurodyta aiškinamajame rašte, jie kainuoja 17 mln. eurų. Ta viltis, kad tai paskatins rinką, tik menama, o realūs pinigai, kurių neteks savivaldybių biudžetai, yra 17 mln. eurų. Ar nenumatyta kaip nors kompensuoti arba deleguotų funkcijų sumažinti, kad vis dėlto nebūtų taip, kaip visą laiką? Ten buvo kažkada sumažintos socialinės paramos lėšos, nereikės tiek mokėti, todėl savivaldybėms liks ir šita našta. Ačiū.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Gerbiamas kolega, labai geras klausimas, kadangi tai dar padės paaiškinti situaciją. Šiuo metu socialinėse įmonėse, kuriose dirba apie 9 tūkst. darbuotojų, 5 tūkst. iš jų yra trečią invalidumo grupę turintys, kaip anksčiau buvo įvardijama, asmenys. Šitose įmonėse dirbančių 9 tūkst. žmonių išlaikymui iš biudžeto, pavyzdžiui, šiemet reikia 34 mln. eurų. Trečiai grupei iki 6 mėnesių sumažinama galimybė dirbti socialinėje įmonėje, po to jis gali pasilikti toje pačioje įmonėje, bet jo atžvilgiu subsidijų nebebus, jis turi pereiti į atvirą rinką, ir jeigu mes paliekame pirmą ir antrą grupes, kaip yra mūsų socialinių įmonių tame visame paketo projekte, mes sutaupome 17 mln. Kadangi sutaupome 17 mln., tai tuos milijonus tikslinga (taip mano abu ministrai) nukreipti atvirai darbo rinkai. Tai yra dešimtims tūkstančių lengvą negalią turinčių neįgaliųjų, kurie dirba ir kurie galėtų dirbti.
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Patvirtinkite, gerbiama pranešėja, tą materialų pagrindą. Kalbėjote su ministrais, jie visiškai pritarė? Čia turbūt reikės Vyriausybės išvados ir mes be to neapsieisime.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDDF). Taip, gerbiamas Sergejau, nes pas mane yra parašyta. Pasirašiau, kad reikia prašyti Vyriausybės išvados, bet iš tiesų šitas klausimas buvo derinamas ir buvo skaičiuojama du mėnesius. Ir viceministrai dirbo, ir ministrai. Manome, kad pirmiausia socialinių įmonių atžvilgiu mes nebe 9 tūkst. išlaikysime, kiek dabar išlaikome su subsidijomis, bet iš tikrųjų naudinga bus visiems, ypač neįgaliesiems.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiama kolege. Už, prieš nėra. Gerbiami kolegos, ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti, ar norite balsuoti? Galime, kolegos. Pagrindinis komitetas – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Numatoma svarstyti rudens sesijos programoje.
Ką gi, gerbiami kolegos… Atsiprašau. Prašau, kolega.
G. VASILIAUSKAS (LVŽSF). Dar kaip papildomą komisiją norime įtraukti Neįgaliųjų teisių komisiją.
PIRMININKAS. Kaip papildoma. Labai jums ačiū, Gediminai.
Pareiškimų nėra.
Gerbiami kolegos, pati maloniausia diena mūsų darbotvarkėje. Baigėsi darbotvarkė. Kviečiu registruotis.
Užsiregistravo 78 Seimo nariai. Ačiū, kolegos, už bendrą darbą ir iki malonaus rytoj.
Dar kartą noriu priminti, kolegos, 10 val. 40 min. Kovo 11-osios salės durys užsidarys. Kas norite būti inauguracijoje, dalyvaukite. Dar sykį ačiū ir gero jums vakaro!
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTSLF – frakcija „Tvarka ir teisingumas (Suvereni Lietuva)“.