LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VIII (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 342
STENOGRAMA
2016 m. gegužės 5 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, pradėsime gegužės 5 dienos (ketvirtadienio) rytinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės.
Užsiregistravo 82 Seimo nariai.
10.04 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2016 m. gegužės 5 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Pradėsime 1 klausimą – darbotvarkės tvirtinimas. E. Masiulis. Prašom.
E. MASIULIS (LSF*). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Mieli kolegos Seimo nariai, Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu norėčiau pasiūlyti išbraukti iš šios dienos darbotvarkės 1-2 klausimą – „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“, nes, viena vertus, tai tikrai nėra koks nors prioritetinis klausimas ir keista, kad mes stumiame į apačią Darbo kodeksą, o kaip pirmą numerį iškeliame šitos komisijos… Ar tai tikrai yra svarbiausias šiuo metu Seimo darbas?
Antras dalykas. Tikrai kyla labai daug abejonių dėl šitos komisijos suformuluoto klausimyno atitikties Konstitucijai ir ar tikrai Seimo nariai, kurie inicijuoja šitą komisiją, nėra supainioję viešųjų ir privačių interesų ir ar nesinaudoja perdėtai savo, kaip Seimo nario, įgaliojimais. Tiesiog tie argumentai verčia prašyti išbraukti iš darbotvarkės.
Antras būtų mūsų pasiūlymas. Tikrai matome, kad šiandien yra atsižvelgta į Liberalų sąjūdžio frakcijos prašymą, ir yra 2-11 klausimo, kolegos, ypač svarbus klausimas, dėl užsieniečių teisinės padėties pateikimas 16 val. 55 min. Mūsų prašymas būtų šitą pateikimą truputį kilstelti aukščiau ir popietiniame posėdyje po dviejų priėmimų, kurie yra numatyti, iš karto įtraukti kaip trečią klausimą.
PIRMININKĖ. Čia tvarka – pateikimai, svarstymai, priėmimai. Priėmimai, svarstymai, pateikimai. Taip iš eilės eina. Gerai, bet Seimas apsispręs. Jūsų teisėtas prašymas.
Gerbiama V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiama Pirmininke, galbūt galima klausimą 2-4 pakelti darbotvarkėje, į popietinės darbotvarkės pirmąjį klausimą, nes tas įstatymas yra labai paprastas, apie jį galima pasakyti tik keletą žodžių. Būčiau labai dėkinga.
PIRMININKĖ. Apie kurį?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). 2-4, projektas Nr. XIIP-4115.
PIRMININKĖ. Kur į viršų pakelti?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Pakelti popietinėje darbotvarkėje.
PIRMININKĖ. Nėra kur bekelti.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Nebėra. Na, truputį…
PIRMININKĖ. Jis ir taip yra anksti – 15 val. 30 min.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Nesvarbu. Man reikės išeiti, aš tada negalėsiu pareferuoti.
PIRMININKĖ. Svarstymas, gali kitas komiteto narys. Čia frakcijos vardu buvo prašymas? (Balsai salėje)
Tada yra Liberalų frakcijos prašymas. Pirmasis – išbraukti iš darbotvarkės 1-2 – komisiją. Noriu informuoti, aš esu informuota, kad Etikos ir procedūrų komisija svarstė, jokių pažeidimų Etikos…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). O kur išvada, Pirmininke?
PIRMININKĖ. …nerado.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Neturime.
PIRMININKĖ. Bus. Yra internete. Mes nedaliname.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Noriu pasakyti, kad kaip tik bandžiau atrasti internete ir nėra. Vadinasi, išvados nėra. Negalime svarstyti…
PIRMININKĖ. Yra, yra.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). …kol nėra išvados.
PIRMININKĖ. Nepradėkime! Yra išvada…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kur yra?
PIRMININKĖ. Etikos ir procedūrų komisija svarstė.
Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų išbraukta, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 38, prieš – 22, susilaikė 26. Lieka darbotvarkėje.
Buvo dar Liberalų frakcijos prašymas 2-11 klausimą pakelti į trečią klausimą po pietų. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje)
Balsuojame. Kas pritariate liberalų prašymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 103 Seimo nariai: už – 43, prieš – 6, susilaikė 54. Yra nepritarta.
Dėl visos darbotvarkės. Kas pritariate darbotvarkei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 65, prieš – 7, susilaikė 26. Šios dienos darbotvarkė patvirtinta.
10.10 val.
Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl manipuliavimo viešojoje erdvėje žvalgybos ir kriminalinės žvalgybos bei ikiteisminio tyrimo duomenimis, galimai neteisėto poveikio teisėsaugos institucijoms, įtraukiant jas į politinę kovą, sudarymo“ projektas Nr. XIIP-4283(2) (svarstymas)
1 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl manipuliavimo viešojoje erdvėje žvalgybos ir kriminalinės žvalgybos bei ikiteisminio tyrimo duomenimis, galimai neteisėto poveikio teisėsaugos institucijoms, įtraukiant jas į politinę kovą, sudarymo“ projektas Nr. XIIP- 4283. Svarstymo stadija.
Diskusijoje užsirašę dalyvauti septyni Seimo nariai. Pirmąjį kviečiu P. Urbšį. Ruošiasi A. Mazuronis.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiami Seimo nariai, kas trukdė tokią komisiją sudaryti 2015 metų lapkričio mėnesį, iš karto po to, kai buvo paskleista niekuo nepagrįsta informacija apie galimas Seimo narių sąsajas su siūlymais pirkti generalinio prokuroro postą? Manau, niekas. Bet tada „Tvarka ir teisingumas“ tikėjosi savo tylėjimu užsitarnauti Prezidentės palankumą R. Pakso atžvilgiu, jei Seimas būtų priėmęs jam palankias Konstitucijos pataisas. Tada Darbo partijai rūpėjo sulaukti palankaus Apeliacinio teismo sprendimo juodosios buhalterijos byloje, o socialdemokratai dar nebuvo kedenami Vijūnėlės dvaro skandalo ir jų atžvilgiu Prezidentė dar nebuvo taip akivaizdžiai iškasusi karo kirvio. Žinoma, dar nebuvo prasidėjusi rinkimų kampanija.
Akivaizdu, jog šią laikinąją komisiją norima sudaryti ne dėl tiesos, o dėl elementarios politinės naudos. Tokiu būdu siekiama ne apriboti galimai neteisėtą poveikį teismams, prokuratūrai, STT ar kitoms valstybinėms institucijoms, o kaip tik šį poveikį išnaudoti savoms problemoms spręsti. Nenustebčiau, kad ateityje išaiškės, jog Darbo partijos blaškymasis dėl laikinosios komisijos sudarymo yra susijęs su būsimais teismo sprendimais juodosios buhalterijos byloje. Jei Aukščiausiasis Teismas Prezidentės „skiepų“ istorijoje padėjo D. Ulbinaitei išvengti baudžiamosios atsakomybės, tai kodėl už pademonstruotą lojalumą Darbo partija negali tikėtis palankumo savo atžvilgiu iš to paties Aukščiausiojo Teismo? Neabejoju, kad frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ ryžtas išgaruos, kai tik sulauks viltingų ženklų savo bylose.
Darbo partijos ir „Tvarka ir teisingumas“ frakcijų tikslai žemiški ir suprantami, bet ar socialdemokratai susimąstė, kaip jie tada atrodys vieni įstrigę laikinosios komisijos brūzgynuose? Netikiu, kad Seimo dauguma, kuri nedrįsta priimti įstatymo, įpareigojančio Prezidentę duoti parodymus, yra įgali įvertinti galimai neteisėtą poveikį teisėsaugos institucijoms. Siūlau neeikvoti mokesčių mokėtojų pinigų imitacinės komisijos veiklai, kuri baigsis eiliniu pokiliminiu sandėriu, ir viskas liks kaip buvę, nes politinis šantažas jau seniai tapo neatsiejama mūsų politinės kultūros dalimi. Ačiū už dėmesį.
10.14 val.
Informaciniai pranešimai
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu A. Mazuronį, ruošiasi V. Simulikas. Ir dar, kol Andrius ateis, jam leidus, aš turiu pranešimą perskaityti, nes pirma praleidome.
Dėl priėmimo į frakciją. „Prašau mane, Seimo narį Stasį Brundzą, priimti į Lietuvos Respublikos Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakciją.“ Ir yra posėdžio protokolas, kad S. Brundzą Socialdemokratų frakcija priėmė.
Prašom, Andriau.
A. MAZURONIS (LSF). Gerbiami kolegos, išties šiandien rytiniame frakcijos posėdyje turėjome ilgą ir gana karštą diskusiją, ar verta išvis eiti šnekėti tuo klausimu, ar verta pasisakyti tuo klausimu, kai iš principo tema ar klausimas, kurį mes svarstome, yra, na, kaip čia pasakius, jeigu švelniai pasakius, labiau negu absurdiškas. Bet vis dėlto nusprendėme, kad parlamente, kad ir koks jis būtų, turi būti politinė jėga, kuri išdrįsta pasakyti, kad absurdas yra absurdas, kad juoda yra juoda, o balta yra balta.
Žinote, gerbiami kolegos, iš tiesų, pažiūrėjus į komisijos siūlomą klausimų sąrašą, iš pat pradžių kyla viena paprasta mintis, na, jeigu linksmintis, tai su dainomis ir šokiais, jeigu daryti cirką, tai su klounais, su žirafomis ir su drambliais. Norint svarstyti politikų įtaką teisėsaugai ar galimą politikų įtaką teisėsaugai, tai akivaizdu, kad svarstyti reikia visus atvejus, kuriuose pasireikšdavo politikų įtaka teisėsaugai. Ir pažiūrėjus į komisijos iniciatorių siūlomus klausimus, kyla natūralus klausimas, kodėl gerbiami kolegos parlamentarai taip selektyviai pasirinko klausimus, kuriuos reikia svarstyti? Kodėl iš aibės apraiškų iš dabartinės valdančiosios daugumos, iš daugybės apraiškų politikų daromo galimai neteisėto poveikio teisėsaugai pasirinkti buvo tik tie, kurie nesusiję su komisijos iniciatorių veikla?
Ir aš jūsų klausiu, kodėl mes nesvarstome tokių klausimų kaip Seimo narių galimo neteisėto poveikio Generalinės prokuratūros atstovams mitinguojant prie jų namų, kai namuose yra mažamečiai ir žmona, o paties prokuroro nėra namie? Kodėl mes nesvarstome tokių klausimų, kai posėdžiui pirmininkaujančios Seimo Pirmininkės pavaduotojas dalyvauja korupcinio pobūdžio veiklos tyrime, yra apklausiamas tyrimuose ir galbūt šiuose tyrimuose yra daromas koks nors poveikis iš politikų pusės teisėsaugai lygiai taip pat, kaip ir komisijos iniciatorių minėtuose klausimuose? Arba galbūt yra daromas poveikis iš kitos pusės politikams, iš teisėsaugos institucijų būtent šioje srityje? Man atrodo, kad tai yra klausimas, kurį būtina ištirti, tuo labiau kad vyksta vieši teismo posėdžiai šiuo metu ir gana daug, ir įdomios viešos informacijos yra skelbiama viešų teismo posėdžių metu.
Galų gale trečias, pagrindinis klausimas, kuris krenta į akis, kuris prašosi būti įrašytas į siūlomos komisijos darbotvarkę, tai yra kodėl, kokiomis aplinkybėmis yra sudaroma ši komisija ir ar pačios komisijos sudarymas nėra savaime politikų daromas spaudimas teisėsaugos institucijoms? Noriu pasakyti, kad tikriausiai per 26 parlamentarizmo metus Lietuvoje aš neprisimenu tokio atvejo, kai politikai, taip akivaizdžiai pridengdami tautos jiems suteiktu mandatu, tokiais primityviais ir paprastais būdais bandytų išspręsti savo tiek politines, tiek ir teisines problemas. Ir pasakęs tai aš kreipiuosi į kolegas, į šiek tiek išmanančius teisę kolegas, į Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete dirbančius kolegas, Teisės ir teisėtvarkos komitete dirbančius kolegas, į tuos kolegas, kuriems teisės sąvoka nėra svetimas dalykas, į tuos kolegas, kuriems valdžių atskyrimo principas, įtvirtintas Konstitucijoje, nėra svetimas dalykas, į tuos kolegas, kurie suvokia, kad valstybės pamatai yra statomi ne ant pigaus politikavimo, ne ant politinio išskaičiavimo, bet iš tiesų ant tvirtų teisinių principų, kurių mums, parlamentarams, bent jau reikėtų ir būtų privalu paisyti.
Gerbiamieji kolegos, ką mes darome inicijuodami tokią komisiją? Gerbiami socialdemokratai, ką jūs darote balsuodami už tokią komisiją? Beje, balsuodami čia, salėje, spausdami mygtukus, bet išėję už salės dejuodami, kad esate priversti tą daryti, nors visiškai nepritariate tam. Kiek dar jūs pasiduosite koalicijos partnerių šantažui ir prievartausite save dėl tokių sprendimų kaip šis? Kaip jaustis teisės studentui, išprususiam ar išsilavinusiam žmogui, kuris mato ir supranta, kas čia vyksta šioje posėdžių salėje?
Gerbiamieji kolegos, kokį mes pavyzdį rodome savo vaikams? Kokį mes pavyzdį rodome jaunimui? Kokį mes pavyzdį, svarstydami tokius klausimus, rodome žmonėms, kurie dar turi nors šiek tiek sveikos nuovokos ir elementaraus, racionalaus mąstymo?
Gerbiamieji kolegos, man atrodo, kad atėjo metas atsibusti! Gerbiami socialdemokratai, apeliuoju į jus. Nesileiskite būti išnaudojami koalicijos partnerių! Bent vienoje vietoje parodykite, kad, nepaisant tam tikrų epizodinių silpnumų per pastaruosius trejus metus, jūs turite tvirtą politinį stuburą, turite suvokimą ir atsakomybę, kas tai yra valstybė ir ant kokių pamatų ji turi būti statoma, todėl Liberalų frakcija nusprendė nepalaikyti siūlomos komisijos sudarymo ir Liberalų sąjūdžio frakcija nedeleguos savo asmenų į šios komisijos veiklą, manydama, kad dalyvavimas tokio pobūdžio komisijoje yra tiek valstybės, tiek mūsų, kaip parlamentarų, savigarbos žeminimas.
PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Kviečiu V. Simuliką, ruošiasi J. Razma.
V. SIMULIK (MSNG). Laba diena, gerbiamieji kolegos, gerbiamoji Pirmininke! Labai keistai, aišku, atrodo, kai lyg ir iš darbinio instrumento, iš kuriamos parlamentinės grupės, bandoma padaryti baubą arba struktūrą, kuri pereis į asmeniškumus kovojant su vėjo malūnais arba su kažkokiomis institucijomis, arba su kažkokiomis personalijomis. Kodėl aš pats pasirašiau dėl šitos idėjos? Nes aš tikiu ir tikiuosi, aišku, jeigu nebus pateisintos mano viltys, aš tikrai balsuosiu prieš bet kokius asmeniškumus arba sąskaitų suvedimo procedūras, ar išvadas, kurios bus nukreiptos į asmeninius santykius.
Taip pat idėja, mano supratimu, yra ta, kad atėjo laikas, ačiū Dievui, Lietuvoje, kad dvigubų standartų buvimas, pažymų rašymas, jų deklaravimas, jų komentarai ir galimybė tiems žmonėms, kurių atžvilgiu yra parašytos, su jomis susipažinti ir įrodyti kažką kita ar teismine tvarka, ar kitokia sistema turėtų būti. Ta idėja, mano supratimu, ir yra pasakyti, kad karalius yra nuogas arba juoda yra juoda, o ne raudona, ir t. t.
Tikrai Baudžiamojo kodekso straipsnis pagal tikėtinai manytiną arba pagal mūsų prielaidas, arba pagal kažkokias galimybes, kad žmogus daro nusikalstamą veiką ar daro iš pokalbio įtaką kažkam, truputį juokingai skamba. Teko kažkada domėtis, kai dirbau Žmogaus teisių komitete, tikrai kėlėme klausimus dėl persekiojimo, dėl dešimtimis tūkstančių išduodamų leidimų – ir jokių pasekmių.
Klausimas – dviejų standartų buvimas visais lygiais, pradedant nuo parlamento, baigiant paprastais žmonėmis. Idėja, kad būtų tvarka, aiški procedūra, kada, kas, už ką, dėl ko ir kokiais būdais aš galiu apsiginti. V. Gedvilas, mūsų kolega, iki šios dienos įrodo, kad jis yra, atsiprašau, ne tas, kas yra, bet jis nežino, ką reikia įrodyti. Gal būtų malonu ir tie juodieji sąrašai, N kažkokie, viceministrų ar dar, tada reikia dėti į lentyną teisybę ir sakyti: tas ir tas kolega padarė tą ir tą pagal BK ar kitokį kodeksą, ir jam priemonės daromos tokios, tokios ir tokios bus. Žinote, teiginiai, kad būtų galima daryti prielaidą, kad tu ne vietoje perėjai gatvę, nes matė kažkas dėl kažko, taip, yra administracinės teisės pažeidimas, kiek ten? Keli eurai ar panašiai, bet tai turi būti įrodyta, tai turi būti užfiksuota ir argumentuota.
Tikrai tikiuosi, kad šita komisija, jeigu jinai nebus numarinta gimimo procese, jos siekiamybė ir turėtų būti… Atsirasti tokie primityvūs, aiškūs žingsniai, ką mes darysime. Nes ta paslaptingumo širma, tie visi paslėpti dalykai ir kur sakoma: čia negalime matyti, čia negalima, bet tas žmogus yra blogas. Viskam reikia įrodymų, visur turi būti aišku, kodėl, už ką, dėl ko. Tada bus paprasta, bus aišku, bet gal nereikia to kažkam, kažkas ko nors bijo? Aš esu už tai, kad viskas būtų sudėliota į lentynas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu J. Razmą. Ruošiasi K. Masiulis.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, kad šis Seimas įeis į istoriją kaip čempionas, kuriantis beprasmes, politizuotas tyrimo misijas. Susiskaičiuokite, kiek tų komisijų jau buvo, ir dar turbūt ir šitą pridėkite, nes matau, kad valdantieji turbūt balsuos už jos įkūrimą. Nė viename Seime tokio skaičiaus nerasite. Kokia tų buvusių komisijų nauda? Deja, jokios naudos aš nematau. Galbūt šioks toks rezultatas buvo tik paskutinės komisijos dėl vadinamojo Druskininkų skandalo, kai dėl tyrimo, kaip matome, Vyriausybė turi atšaukti skandalingąjį nutarimą, jau atšaukė, kai socialdemokratai neteko savo įtakingo Druskininkų vadovo, tai yra kažkokie rezultatai.
O dabar prisiminkime: kadencijos pradžioje – vadinamoji A. Skardžiaus komisija, kiek buvo griaudėta dėl kažkokių tariamų problemų energetikoje, kiek atakuotas Suskystintų gamtinių dujų terminalo projektas, o koks rezultatas? Kad štai tas pagrindinis suskystintųjų gamtinių dujų projektų vykdytojas R. Masiulis perkeltas į aukštesnes pareigas – iš įmonės vadovo paskirtas energetikos ministru tų pačių garsiai tyrimą vykdančių valdančiųjų. Štai tokios išdavos.
Dabar ši komisija. Aš vėlgi matau jos priežastis. Aišku, toks susikaupęs valdančiųjų pyktis ir bandymas smulkiai kerštauti Respublikos Prezidentei už tai, kad ji per visą kadenciją principingai reikalavo, kad siūlomi kandidatai į svarbius vyriausybinius postus atitiktų skaidrumo reikalavimus. Be abejo, kad išvargino, iškankino valdančiuosius, kai nuleidus galvą tenka atsiimti visos krūvos viceministrų kandidatūras, kai kurių ministrų kandidatūras, nes jeigu tie kandidatai problemų neturėtų, tai nemanau, kad būtų jie atšaukiami vien dėl to, kad, tarkim, spauda ką nors neteisingo parašė. Vadinasi, buvo išryškintos realios problemos ir valdantieji, užuot susirūpinę, kodėl netinkami kandidatai taip gausiai yra siūlomi į svarbias pareigas, štai bando tokiu būdu kerštauti tiems, kurie pirštu rodo į tas jų problemas.
Be abejo, aš suprantu ir socialdemokratų papildomą entuziazmą, ypač kai dabar premjeras niekaip negali išspręsti kalafioro kainos problemos. Labai patogu dėmesį nukreipti kur nors kitur, į neva labai svarbų čia Seime organizuotą tyrimą, kurio, matyt, viršūnė bus tuomet, kai komisijos iniciatorius V. Vasiliauskas labai rimtu veidu pasakys: gerbiamieji komisijos nariai, dabar pats laikas mums į komisijos posėdį pakviesti Respublikos Prezidentę, kad ji pati tiesiai atsakytų į kai kuriuos klausimus. Ir visi sustingsime nuo įtampos, kaip čia dabar bus – ar Prezidentė ateis, ar neateis į tą posėdį. Iniciatorius šypsosi, linksi galvą, kad taip ir sumanyta. Žinoma, mūsų frakcija tokiuose politiniuose žaidimuose nedalyvauja ir, kaip esame sakę, šį kartą tikrai tą nedalyvavimą akcentuojame ir tuo, kad neteikiame savo kandidatų į komisijos narius. Tikrai laikome tai priešrinkiminiu politizuotu veiksmu, o kai kurie klausimai gali prieštarauti ir Konstitucijai. Tai gali būti traktuojama kaip kišimasis į teisėsaugos sritį, į teismų darbą. Todėl yra galimybė, manau, jeigu komisijos kūrimas iki galo bus atliktas, kreiptis ir į Konstitucinį Teismą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jeigu ir nebuvo sugalvoję, tai turbūt mintį tokią pasakėte, kuri V. Vasiliauskui patiko, kiek buvo matyti iš reakcijos. K. Masiulis. Ruošiasi A. Kubilius. (Šurmulys salėje)
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šitą kadenciją galėtume pavadinti darbo grupių Vyriausybėje kadencija ir laikinųjų komisijų kūrimo Seime kadencija – prikurta įvairiausių laikinųjų grupių. Mano kolega J. Razma jau paminėjo vieną jų, jos darbe ir man tenka dalyvauti, A. Skardžiaus inicijuota. Iš tikro daugiau laiko gaišimo ir politikavimo, ir tuščios veiklos imitavimo, daugiau nieko kito ten ir nėra.
Kokios aplinkybės galėtų inspiruoti sudaryti štai šitą naują laikinąją darbo komisiją? Aš manau, kad pirmoji aplinkybė tai būtų desperacija, nerimaujant dėl to, kad „Tvarkos ir teisingumo“ lyderis R. Paksas, jo populiarumas nėra pakankamas, niekaip negali atgauti galimybės dalyvauti rinkimuose ir panašiai, reikia kažkaip keršyti. Vienas motyvas galėtų būti kerštas. Kerštas galėtų būti tas pats motyvas dar ir dėl to, kad Prezidentė reikalavo šitoje kadencijoje bent elementaraus padorumo iš kandidatų, pretenduojančių tapti ministrais, ir bent elementarios kompetencijos, galbūt disponuodama įvairia informacija, kurią gauna. Ji ir neprivalo paaiškinti, kokia informacija disponuoja, bet elementarios kompetencijos ir elementaraus padorumo reikalavimas, aš manau, yra absoliučiai reikalingas dalykas, juo labiau kad ką mes turime?
Daugybę atsistatydinusių ministrų ir ką mes turime? Daugybę ministrų, kandidatų į ministrus, kurie premjerui ryte tinka, o po pietų nebetinka. Paskutinis kolegos P. Gylio atvejis: ryte tiko, o po pietų netiko. Tai štai ar kartelė buvo per aukštai iškelta? Manau, kad jinai per menkai netgi Prezidentės iškelta, galėtų būti dar aukščiau keliama, bet, matyt, ji mato realybę – tokia nyki yra kairės ir populistinių partijų koalicijos realybė, kad kartelės aukščiau net neįmanoma iškelti. Kas siūloma? Siūlomos iš tikro labai abejotinos kandidatūros, o jeigu norima surasti padoriau atrodantį ministrą, reikia ieškoti pašalyje, bet ne partijų gretose. Daugelio ministrų net ir po ketverių metų, jeigu paklaustume žurnalisto, net ne žmogaus, o žurnalisto, kokia jo pavardė, tai turbūt daugelis ministrų pavardžių būtų nežinomos arba būtų sunku pasakyti ministrų pavardes – tokios yra blankios asmenybės ir tokie blankūs, nereikšmingi darbai nuveikti. Ministrai skandaluose darbuojasi, o ne kurdami idėjas.
Antras momentas – tai kontekstas skatina ir inspiruoja, rinkiminis kontekstas, skatina veikti ir azartiškai kurti komisijas, nes artėjant rinkimams kažkaip reikėtų save realizuoti ir pasireikšti. Tikėtina, kad tokios komisijos sudarymas, kaip pasakė J. Razma, Prezidentės kvietimas ar patarėjų kvietimai sukeltų tam tikrą žiniasklaidos dėmesį. Tereikia, neturint jokių idėjų, bandyti reklamuotis kuriant komisijas. Būtų galima išeiti, išpūsti žandus ir ką nors pareikšti, sušmėžuoti televizijos ekrane, neturint rimtų idėjų, galima prisidengti tuščios komisijos idėja. Pigi savireklama – daugiau nieko kito. Ar tokios idėjos reikalautų kokios nors veiklos? Aš manau, tokios idėjos reikalauja atmesti pačią komisiją ir nepalaikyti jos steigimo.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu A. Kubilių. Ruošiasi P. Gražulis.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, viskas pasakyta ir aš nieko daug ir nenoriu pasakyti. Man iš tikrųjų rūpi tik vienas klausimas: kiek šitas Seimas gali dar diskredituoti patį Seimą? Šito Seimo dauguma, mano įsitikinimu, savo didžiausiu pasiekimu galėtų įsirašyti iš tikrųjų totalinę Seimo diskreditaciją. Ir šitos komisijos, tariamos, pseudokomisijos, steigimas yra dar vienas žingsnis šita kryptimi.
Gerbiamieji kolegos, aš atsimenu, kaip 1996 metais man teko vadovauti Seimo pertvarkos, Seimo statuto naujos redakcijos rašymo komisijai. Tada mes iš tikrųjų manėme ir matėme Seimo tyrimo komisijų veikloje didelę prasmę, įrašėme didelius įgaliojimus ir lengvas galimybes tokias komisijas steigti, bet turėjome omeny, kad Seimas turi būti protingas ir tokį instrumentą turi kurti su visa atsakomybe, su išmintimi, su protu. Bet kai Seimas yra visiškai pametęs sveiką protą, tai net ir gera iniciatyva pavirsta visišku absurdu, kuris galų gale visiškai diskredituoja Seimą. Tai yra visai diskredituotos Seimo komisijos.
Lygiai taip pat aš turiu pasakyti, čia matau kolegą L. Talmontą, Etikos ir procedūrų komisijos pirmininką. Kolegos, paskaitykite, kas yra komisijos išvada? Etikos ir procedūrų komisijos išvada? Tokių absurdų aš dar nesu matęs. Yra įvardinta, kad štai „Tvarka ir teisingumas“ iš tikrųjų turi problemų su teisėsauga. Yra įvardinta, kad komisija, kurią žadama steigti, tirs ir teisėsaugos veiklą. Galima cituoti daugelį punktų, kaip yra, ką komisija darys su teisėsauga. Toliau pasakoma: nutarimo projekte tiesiogiai nėra minima nei partija „Tvarka ir teisingumas“, nei jos pirmininkas R. Paksas, todėl „Tvarka ir teisingumas“ neturi jokio interesų konflikto. Kolegos, kiek galima iš tikrųjų užsiimti viso Seimo, visų svarbiausių institucijų diskreditacija? Aš tik galiu kelti tą retorinį klausimą, suprasdamas, kad tai valdančiajai daugumai visiškai nerūpi. Nes pasirodo, kad žymiai svarbesnis principas, kurį reikia pakartoti nevalstybine kalba, galioja, pats pagrindinis principas šitos Seimo daugumos, rusų kalba jis skamba žymiai geriau: „Sila est, uma nenado.“ Turime daugumą, turime jėgą – tai jokio proto, jokios išminties ir nebereikia.
Bet kur veda tas kelias, kai pasirenkamas būtent toks principas, kad mes – dauguma, mes čia visiems parodysime. Kaip sakė A. Sysas, štabo vadas, štai Prezidentė mūsų nuo pat šios kadencijos pradžios nemyli, tai mes jai dabar parodysime, ką tai reiškia. Rodykite. Aš tik noriu pacituoti, ką reiškia toks rodymas. Štai 6 punktas, kurį komisija žada patvirtinti kaip savo įgaliojimus. Komisija turės nustatyti, kas iš Lietuvos Respublikos Prezidento institucijos atstovų, kada ir kokia apimtimi darė įtaką Lietuvos Respublikos generaliniam prokurorui, kitaip sakant, jau avansu žinoma, kad darė įtaką, ir dabar jau pradės tirti, kas čia darė.
Gerbiamieji kolegos, aš noriu pasakyti, kad tokiu atveju mes tikrai siūlysime į komisijos darbotvarkę, į komisijos darbų planą įrašyti ir premjero atitinkamų veiksmų tyrimą, nes aš noriu pacituoti premjero žodžius. Štai, kalbėdamas apie „Snoro“ bylą ir I. Degutienės istorijas, kur jis čia bylinėjosi per prokuratūrą, ką sakė premjeras čia, Seimo tribūnoje. Cituoju: „O jei kalbėtume apie atsiskaitomumą, skaidrumą, tai aš norėčiau pasakyti, kad socdemai nesielgia taip, kaip elgiasi konservatoriai, nesistengia nutraukti baudžiamųjų bylų netgi jūsų kai kurių politikų vaikams, kurie apvogė „Snoro“ banko indėlininkus. Aš norėčiau, kad jūs grįžtumėte prie šio klausimo. Aš šį klausimą esu uždavęs prokurorams“. Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad premjeras pasikviečia prokurorus, jiems uždavinėja klausimus, kaip yra tiriama viena ar kita byla.
Dabar dėl Vijūnėlės dvaro. Vėlgi premjero žodžiai, cituojami „Delfio“ interneto portale. „Šios mintys man visai neseniai buvo išsakytos kai kurių prokurorų Generalinėje prokuratūroje, bet Lietuvoje matome, kad specialiai buvo ieškoma tam tikrų dalykų, kaip būtų galima pradėti kompromituoti Vyriausybę arba tiesiog tam tikrais teisės aktais“ ir t. t., ir t. t. Kitaip sakant, premjeras viešai kalba apie tai, kaip jis konkrečiose bylose kelia klausimus prokurorams, susitinka su jais, aiškinasi, reikalauja iš jų vienokių ar kitokių sprendimų.
PIRMININKĖ. Laikas!
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kas tai yra? (Baigiu, viskas). Tai yra paties premjero prisipažinimai, kaip jis manipuliuoja teisėsaugos institucijomis. Tokiu atveju, jeigu užduodami tokie klausimai, kokie formuluojami komisijai, mes reikalaujame, kad būtų užduodami klausimai ir dėl premjero pastangų manipuliuoti teisėsauga. Prašome irgi tirti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas gerbiamasis L. Talmontas. Prašom.
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiama Pirmininke, čia, matyt, jau opozicijos lyderis pradėjo rinkiminę kampaniją Šalčininkų ir Vilniaus apylinkėse, tai sveikinu.
Kitas dalykas – Etikos ir procedūrų komisijos sprendimus priima ne L. Talmontas, o visa komisija. Ačiū.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Kviečiu P. Gražulį.
P. GRAŽULIS (TTF). Nieko čia naujo nėra, gerbiami Seimo nariai. Čia ta pati nuostata – kas prieš V. Putiną, tas prieš Rusiją, kas prieš konservatorius ir A. Kubilių, tas prieš Lietuvą. Tai visa Lietuva jau yra išmokusi mintinai. Ačiū Dievui, kad konservatorius palaiko tik 6 %, ir labai gaila, kad V. Putiną palaiko beveik 80 % Rusijos. Žinoma, ačiū mūsų tėvynei Lietuvai, kad mūsų piliečiai yra sąmoningi, kad šita konservatoriška demagogija vis dėlto praskaidrina žmonių smegenis, protus, kad jie nuolat blaivėja ir konservatorių reitingas vis krenta.
Aš manau, kad atgavus nepriklausomybę kūrėme demokratinę valstybę. Bet kas išėjo? Išėjo taip, kad piliečiai bijo kalbėtis viešai, padeda telefonus, jų pokalbių klausomasi, per metus išduodama daugiau kaip 100 tūkst. leidimų pasiklausyti pokalbių. Liko tik pensininkai ir vaikai. Visi kiti demokratinėje valstybėje pasiklausomi. Ir tai visus tenkina, ypač tai tenkina liberalus.
Aš manau, kad šiandien situacija yra nenormali, ir man gaila, kad šiandien yra labai mažai darbiečių frakcijoje ir jie nedalyvauja, ir aš manau, kad greitai juos paskiepijo prezidentiniais skiepais ir jie suveikė. Kaip tie skiepai veikia, kad jie iš karto po dviejų valandų nusprendžia nedalyvauti šitame procese? Noriu pasidžiaugti už socialdemokratus, kad tie skiepai po beveik ketverių metų Prezidentės kadencijos Socialdemokratų partijos narių ir pačios partijos jau neveikia. Sveikinu su tuo socialdemokratus ir tikiuosi, kad šis nutarimo projektas bus priimtas ir ši komisija bus suformuota.
Ar normalu, gerbiami liberalai, kad mūsų valstybėje aukščiausias pareigas gali eiti asmuo, tai yra V. Gedvilas būti Seimo Pirmininku, bet negali eiti švietimo ministro pareigų! Jūs man pasakykite, ponai liberalai! Tai kodėl jūs dabar nekeliate klausimo, kad gal V. Gedvilui reikia rengti apkaltą, interpeliaciją, nes jis yra raupsuotas? Bet jis šiandien eina Seimo Pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigas. Tai labai aukštos pareigos mūsų valstybėje. Jūs tylite!
Kas dar yra svarbiau. Žinote, kas yra? Šita visa situacija man, kaip politiniam kaliniui, kaip disidentui, primena sovietmetį. Bet paskutiniaisiais sovietmečio metais buvo šiek tiek daugiau demokratijos ir žmogus jau galėjo gintis. Aš galėčiau, jeigu duotų daugiau laiko, papasakoti kelias savo istorijas, kaip man ikiteisminiai tyrimai ir apkaltos protokolai sovietmečiu buvo nutraukti.
Bet ne apie tai šiandien kalbama. Šiandien žmogus kaltinamas, devyni ministrai kaltinami, kad jie yra raupsuoti, korumpuoti valstybės priešai, negali eiti valstybės viceministrų pareigų, bet jiems net neparodoma, kuo jie kaltinami. Jie net gintis negali! Ar tai yra, gerbiamas Eligijau, liberalu? Ar tai yra demokratiška? Jeigu sovietiniais stalininiais laikais sprendimus priimdavo „Troika“, trise, tai šiandien sprendimus priima vienas žmogus, teismų sprendimus mūsų demokratinėje Lietuvoje.
Mano giliu įsitikinimu, tuos sprendimus priima Prezidentė. Kodėl? Pažiūrėkite, kas yra. Kai tik V. Uspaskichas savo suvažiavime pakritikavo Prezidentę ir pasakė Darbo partijos ir frakcijos ponams ir visiems nariams, kad, ponai, šiandien demokratiją galima dėti į archyvą ir kad demokratija sužlugdyta valdant poniai D. Grybauskaitei, kitą dieną prokuratūra kreipėsi dėl bylos Darbo partijai atnaujinimo.
Kas tai yra? Kas tai yra, kada Prezidentė pasikviečia premjerą ir premjerui pasako dėl Vijūnėlės dvaro bylos – Vijūnėlės dvaro byla bus nutraukta, bylos pokalbiai, operatyviniai duomenys bus paviešinti, bus kreiptasi į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją. Ar tai nėra kišimasis į prokuratūros darbą? Ponai liberalai, ponai konservatoriai, ar yra normalu, kada pati Prezidentė, kuri demonstruoja, kaip čia pasakyti, teisinės valstybės principus, atsisako būti kviečiama į teismą ir duoti parodymus? Tai, mielieji, mielieji, ir, Povilai, nesikeisk, pakeitęs politinę partiją, būk principingas, Povilai Urbšy, iki galo. Noriu padėkoti ir ponui L. Talmontui, ir visai…
PIRMININKĖ. Laikas! Laikas!
P. GRAŽULIS (TTF). …Lenkų frakcijai, kad jie irgi yra principingi ir kad labai objektyviai vadovauja Etikos ir procedūrų komisijai.
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Visi visas politines kalbas baigiame. Viskas!
P. GRAŽULIS (TTF). Frakcijos vardu prašau pusės valandos pertraukos.
PIRMININKĖ. Tuoj mes pasitikslinsime, kiek buvo pertraukų. Dvi buvo, dvi galime. (Balsai salėje) Kaip? Jau buvo, viskas, nebegalime mes pertraukų. Dabar pereiname prie pasiūlymų svarstymo. Prašom, gerbiamas…
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš kantriai laukiau tos progos, kadangi du pranešėjai asmeniškai mane minėjo keletą kartų. Aš norėčiau pasakyti, kad komisijos, net ir paskutinė pono V. Gailiaus vadovaujama komisija, jau davė išties puikius rezultatus. Sutartis dėl A. Landsbergienės mokyklos už 7 mln. eurų sustabdyta. Taip bus sutaupyti energijos vartotojų pinigai. Ponas O. Martensas, „NT valdų“ vadovas, gėdingai spruko, bet turbūt 271 tūkst. eurų, kuriuos išleido šios mokyklos statybai, pasivys jį. Valstybės kontrolės ataskaitos mes laukiame. Gerbiamieji konservatoriai, o jūsų iki 2024 metų sudarytos sutartys tai yra dar dviejų kadencijų tyrimo objektas, nes vis tiek turės išsiaiškinti, kur tie pinigai iš Bermudų nukeliauja už jūsų tą LNG sutartį. (Triukšmas salėje) Gerbiamasis Kubiliau, tai štai…
PIRMININKĖ. Gerai, baigiame, viskas! Gana! Dirbame toliau, čia iki vakaro galime aiškintis santykius. Susitikite tarpusavyje ir išsiaiškinkite.
Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, aš siūlau atlikti A. Skardžiaus atminties tyrimą, nes, kiek aš pamenu, tai sutartį dėl laivo terminalo pasirašė premjeras A. Butkevičius. Dabar jis kaltina premjerą A. Butkevičių, taip išeina.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Viskas. Eikime toliau dirbti. Yra dvi pataisos. (Balsai salėje) Viskas, baigiam! Baigiam! Ne pirmą kartą tą klausimą aiškinatės, netrukdykite Seimo darbo. Yra A. Mazuronio pasiūlymas dėl 4 straipsnio. Pirmas pasiūlymas dėl 9 punkto.
A. MAZURONIS (LSF). Dėkui, Pirmininke. Mano yra trys pasiūlymai, iš trijų, tai aš kiekvieną atskirai pristatysiu ir dėl kiekvieno bus balsuojama.
PIRMININKĖ. Dėl kiekvieno reikės balsuoti. Dabar dėl 9 punkto.
A. MAZURONIS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų – jeigu linksmintis, tai linksmintis iki galo, jeigu daužome Seimo prestižą ir autoritetą, tai daužykime į tokius šipulius, kad suklijuoti jau niekada niekam nepavyktų. Aš, kaip ir minėjau savo pristatyme, kalboje, mano nuomone, klausimai, kuriuos siūloma komisijai tirti, yra fragmentiniai ir segmentuoti, neapima visų atvejų, kai politikai darė galimą poveikį teisėsaugos institucijoms. Todėl aš siūlau įtraukti galimą neteisėtą tam tikrų Seimo narių poveikio darymą Generalinės prokuratūros prokurorui. Man atrodo, komisija tą galėtų ištirti.
Generalinis prokuroras, noriu priminti, iš šios tribūnos yra paminėjęs, kad ir Generalinė prokuratūra ruošiasi kreiptis į Seimą dėl minėtų Seimo narių neliečiamybės naikinimo. Todėl, man atrodo, šiuo klausimu komisijai tikrai būtų ką ištirti ir išsiaiškinti ir galbūt nereikėtų net Generalinės prokuratūros kreipimosi dėl neliečiamybės naikinimo, galbūt komisija greičiau priimtų atitinkamas išvadas ir minėti Seimo nariai gal patys atsisakytų savo mandato.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Yra palaikanti nuomonė. E. Masiulis – už. Prašom.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mieli kolegos, aš noriu tikrai palaikyti savo kolegos A. Mazuronio pataisą. Na, galbūt tikrai paryškinant patį situacijos komiškumą, nes tie žmonės, tie Seimo nariai, kurie inicijuoja šios komisijos atsiradimą, patys piketavo prie aukštų teisėsaugos pareigūnų namų, ir piketavo ne dėl prokurorų atlyginimų ar dėl kokių nors kitų klausimų, o piketavo dėl „Tvarkos ir teisingumo“ bylos, jie patys priklauso tai partijai. Tai yra akivaizdus kišimasis į teisėsaugos institucijų darbą. Aš labai nesuprantu Petro, kuris čia bandė mus visus moralizuoti, nes jis pats dvigubus standartus taiko: vienus atvejus siūlo tirti, kitų atvejų nesiūlo tirti. Tai tirkime tada viską.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Nuomonė prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Iš tikro labai sunku suprasti liberalus, ypač liberalizmą, ir gal nesuprasi. Aš manau, jeigu sudarome komisiją ir prokuratūra pradėjo šių klausimų tyrimą, dėl kitų klausimų, kaip siūlo A. Mazuronis, vyksta teismo procesas, tai kaip tik čia būtų kišimasis tiesiogiai į prokuroro darbą ir teismų darbą. Dabar mes piketavome, ir aš džiaugiuosi, Eligijau Masiuli, kad mes piketavome, ne prie prokuratūros, kur yra daug sąžiningų, garbingų prokurorų. Taip pat sveikinu dabartinį generalinį prokurorą ir manau, kad aš neapsirikau, kad už jį agitavau ir už jį balsavau. Gal mūsų piketas padėjo atstatydinti korumpuotą prokurorą poną I. Mikelionį, kuris organizavo ir vadovavo visiems finansiniams ir ekonominiams nusikaltimams, apie jį nemažai rašė spauda informacijos, kaip jis ištraukė savo brolį, kuris 3 mln. Lt išplovė. Aš manau, mūsų piketas padėjo šiek tiek apsivalyti prokurorui. O jeigu prokuroras matys reikalą, ateis, paprašys panaikinti imunitetą, ta tema dar pakalbėsime. Jūs netrukdykite prokuratūrai ir teismams dirbti savo darbo, tai yra tiesiogiai šiuo klausimu užsiima arba prokuratūra, arba teismas. Todėl siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Nuomonės išsakytos. Pasiūlymas pristatytas. Balsuojame. Kas palaikote A. Mazuronio pasiūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 38, prieš – 15, susilaikė 34. Nepritarta.
Yra antra pataisa dėl 4 straipsnio 10 dalies. Prašom. Pristato A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (LSF). Labai dėkui, gerbiama Pirmininke. Išties antra pataisa tęsia tą Seimo negrįžtamo diskreditavimo kelią. Savo antra pataisa siūlau įtraukti į komisijos svarstomų klausimų sąrašą taip pat vieną iš galimų politikų neteisėto ar teisėto poveikio darymo teisėsaugos institucijoms atvejų, tai yra, gerbiamoji Seimo Pirmininke, jūsų pavaduotojo K. Komskio veikla ar vaidmuo urėdijų pirkimo, pardavimo ar paskolinimo skandale. Kiek žinau, vyksta teisminiai posėdžiai, teisminiai posėdžiai yra vieši, yra daug viešos pakankamai įdomios informacijos. Man atrodo, komisija, atidėjusi į šoną emocijas, atidėjusi į šoną išankstinius politinius vertinimus, galėtų objektyviai ir nešališkai pasižiūrėti į šią istoriją ir įvertinti mano minėto pareigūno elgesį tiek politiniu, tiek teisiniu požiūriu. Man atrodo, tai būtų pakankamai naudinga ir būtų gana produktyvus komisijos darbas, nes akivaizdu, kad komisijos iniciatoriai mano, kad jie teisėsaugos vaidmenį gali atlikti daug geriau negu pačios teisėsaugos institucijos. Man atrodo, galėtų ištirti ir šitą atvejį ir iš tiesų gana daug viešojoje erdvėje pasirodžiusios informacijos patvirtinti arba paneigti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Palaikanti nuomonė – E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Aš tik norėčiau, kadangi posėdis viešas ir protokoluojamas, vis dėlto ką tik Seimo narys P. Gražulis turbūt suklydo sakydamas, gal jam reikia suteikti progą pasitikslinti, jis paminėjo, kad prokuroras I. Mikelionis organizavo ekonominius, finansinius ir įvairius kitokius nusikaltimus. Citata: „Vadovavo finansiniams nusikaltimams.“ Tai šiuo atveju jis turbūt ne tą turėjo omeny, jis tyrimus turėjo omeny, o ne pačių nusikaltimų organizavimą. P. Gražulis turbūt turėtų paneigti čia savo išsakytus žodžius.
O kalbėdamas apie šitą pataisą, kviesčiau pritarti tai pataisai, nes tai vėl tas pats dvigubų standartų klausimas. Jeigu mes tiriame vienus atvejus, tai tikrai reikia ištirti ir šitą labai svarbų atvejį, pasirodžiusią informaciją ir jau vykstančius tam tikrus teisinius procesus, nes čia irgi yra, mano supratimu, labai svarbi aplinkosaugos sistemos dalis, ir šiuo atveju tos partijos ministras yra deleguotas į Aplinkos ministeriją. Akivaizdu, kad čia irgi gali būti tam tikrų politinių įtakų kalbant apie valstybinių institucijų darbą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu, gerbiamas Eligijau, truputėlį buvo kokių nors lingvistinių nukrypimų ir nelabai tiksliai suformulavau, tai galiu atsiprašyti. Tai tik lingvistiniai, bet ne esminiai.
Dabar šiuo klausimu vyksta, gerbiamas Eligijau Masiuli, teismo procesas ir teismo proceso metu, deja, jūsų minimas asmuo nėra įtariamasis. Jeigu jūs įtrauksite šitą klausimą į tyrimų objektą, tai konkrečiai paveiksite, sieksite paveikti teismo sprendimus teismo metu, kai vyksta teismas. Na, žinote, parlamentarizmo istorijoje, jau čia pritariu ir A. Kubiliui, tokių dalykų nebuvo. Nebent tokie dalykai taps norma, kai liberalai ateis į valdžią. Bet tai yra, manau, gėda. (Balsai salėje) Ar tai nepasitikėjimas teismu, ar kas. Manau, gerbiamas Eligijau Masiuli, aš už lingvistinius dalykus atsiprašiau, bet tu atsiprašyk už esminius, už savo politinį brolį A. Mazuronį, kuris, kaip sakoma, kažkada buvo tvarkietis. Ir nemanau, kad… Keikė visus, ypač liberalus, kai buvo tvarkietis. Na, nemanau, kad jis ilgai užsibus ir pas jus, gal greitai ir kitus… ir jus vėl keiks.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Nuomonės už, prieš išsakytos. Balsuojame. Kas palaikote A. Mazuronio pataisą dėl 4 straipsnio 10 dalies, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 40, prieš – 18, susilaikė 33. Nepritarta.
Yra dėl 4 straipsnio 11 dalies pasiūlymas. Prašom. Pristato A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (LSF). Labai dėkui. Gerbiami kolegos, noriu nuraminti, kad tai yra paskutinė pataisa, paskutinė pagal savo seką, bet, manau, pirmoji pagal savo svarbą ir pagal būtinybę ją priimti. Šioje vietoje aš taip dar kartelį primygtinai žiūriu į socialdemokratų pusę.
Gerbiami kolegos, išties, man atrodo, šitas paskutinis trečias klausimas – siūlymas įtraukti jį į darbotvarkę yra fundamentalus ir esminis. Šiuo pasiūlymu aš siūlau komisijai ištirti, ar tos komisijos sudarymas ir jos veikimas savaime nėra tiesioginis ar netiesioginis spaudimas teisėsaugos institucijoms. Gerbiami kolegos, aš nenoriu kartoti, kas yra komisijos sudarymo iniciatoriai, kokie klausimai yra surašyti komisijos darbotvarkėje, kokie yra iš principo jau atsakymai į klausimus surašyti tame pačiame siūlomame nutarimo projekte ir koks siūlomos komisijos akivaizdus galutinis tikslas. Greta negrįžtamo Seimo diskreditavimo, man atrodo, ši komisija turi dar ir tam tikrų kitų tikslų, kuriuos aš jau minėjau, potekstę. Tai vienų ar kitų politinių grupių politinių ir teisinių problemų išsisprendimas. Man atrodo, šio klausimo įtraukimas į darbotvarkę (vėlgi prašau į šoną atidėti politines ar emocines interpretacijas) tikrai yra būtinas. Komisija privalo ištirti, ar jos pačios sudarymas nėra spaudimas teisėsaugos institucijoms.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš. Nuomonė už – E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Mieli kolegos, aš tikrai kviesčiau susimąstyti. Man atrodo, čia yra fundamentalus klausimas, kad komisija, prieš pradėdama savo darbą, turėtų pereiti tam tikrą prevenciją ir tikrai išsiaiškinti, ar klausimai, kurie yra suformuluoti šitai komisijai, nėra savaime spaudimas veikiančioms teisėsaugos institucijoms ir nėra politikų kišimasis į esamų institucijų darbą ir esamus įvairius teisminius procesus.
Kitas dalykas yra tas, aš manau, kad čia reikėtų imti pavyzdį iš Darbo frakcijos. Darbo frakcija suprasdama, į kokius mes čia brendame kemsynus, nedalyvauja jokiuose balsavimuose. Lygiai taip pat „Tvarka ir teisingumas“ turėtų tikrai nusišalinti nuo bet kokių balsavimų, nes didžioji dalis klausimų, suformuluotų komisijai, yra būtent susiję su šita partija ir jos atskirais veikėjais. Aš manau, kad jeigu šita komisija ir būtų sudaryta, tiesiog netgi teisės deleguoti į šitą komisiją savo atstovų frakcija „Tvarka ir teisingumas“ tikrai neturėtų, jeigu siekia bent kokio nors minimalaus šito tyrimo objektyvumo. Aš tikrai kviesčiau palaikyti kolegos A. Mazuronio pataisą, kad komisija padarytų tam tikrą vindikaciją prieš pradėdama savo darbą ir išsiaiškintų, ar tikrai nepažeidžia Konstitucijos, valdžių atskyrimo principo ir šiurkščiai, ir tiesiogiai nesikiša į teisėsaugos institucijų darbą.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Kur tik nesikreipė liberalai? Matyt, ir pas Prezidentę vaikščiojo kartu su konservatoriais, kad šita komisija nebūtų sudaryta? Kokių tik prevencijų neieškojo ir kokių žingsnių nedaro? Aš manau, kad jeigu E. Masiulis pasiūlytų iš tikro ištirti, kodėl taip liberalai ir konservatoriai bijo šitos komisijos… Kur čia slypi jų interesas? Gal jie tas pažymas nešiojo, gal jie Prezidentei teikė tas pažymas, gal todėl jie čia taip bijo, kad šita komisija nebūtų sudaryta? Jeigu iš tikro jie taip jau bijo, tai einame teisingu keliu. Jeigu liberalai bijo šitos komisijos, tikrai ją reikia sudaryti. O jau Etikos ir procedūrų komisija išaiškino, nors liberalams nepatinka… Tada, kai Etikos ir procedūrų komisijoje kalbėjo ponas liberalų atstovas, tai net perkūnas trenkė iš giedro dangaus. Pasirodo, net visa komisija krūptelėjo, kaip… Va, jis gali patvirtinti, kaip vakar toje komisijoje buvo. Tai dar kartą patvirtino, kad šitą komisiją būtina sudaryti ir galbūt pasiaiškinti, kodėl liberalai ir konservatoriai taip bijo šitos komisijos.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos.
Balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 42, prieš – 1, susilaikė 40. Nepritarta.
Dabar yra P. Gražulio pasiūlymai dėl 4 straipsnio 9 punkto. Atsiprašau, kad aš iškart ne pagal punktus, bet… Ai, atskirai. Taip.
P. GRAŽULIS (TTF). Galiu pristatyti, Pirmininke?
PIRMININKĖ. Viskas gerai. Dėl 9 punkto yra siūlymas. Prašom. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiama Seimo Pirmininke, gerbiami Seimo nariai, nemažai buvo publikacijų žiniasklaidoje – „Lietuvos ryte“ ir kituose, kad būtų pratęsta pono I. Mikelionio kadencija antrai kadencijai. Buvo daromas didžiulis spaudimas naujai paskirtam generaliniam prokurorui. Rašoma, kad čia didelę įtaką darė dabartinis Liberalų frakcijos atstovas Vytautas Gailius. (Balsai salėje) Vitalijus Gailius. Aš manau, kad šitas žmogus yra garbingas, netikiu tuo, kas rašoma žiniasklaidoje, kad jis rašė raštus per generalinį policijos komisarą ponui E. Pašiliui, kad I. Mikelionis būtų dar vienai kadencijai paskirtas Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento vadovu. Aš manau, reikia tikrai apginti gerbiamo V. Gailiaus garbę, nes aš su juo asmeniškai kalbėjau, sako: tai yra visiška netiesa, ką rašo žiniasklaida. Iš tikro reikia šitą klausimą panagrinėti ir duoti atsakymą, kad mes visi žinotume, kas už ko ir kiek čia yra tiesos.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Aš buvau pagalvojęs, kad Petras šiaip sau kažką prieš tai pašnekėjo, bet dabar žiūriu, kad jis dėl I. Mikelionio ir toliau kimba. Aš pasakysiu, kad Petras, atsakydamas į E. Masiulio klausimą, pasakė: ai, tai neesminiai lingvistiniai nukrypimai. Dabar pasakykite, gerbiamas Gražuli, kaip suprasti jūsų prieš tai buvusią frazę? Prokuroras I. Mikelionis (prasideda citata) „vadovo finansiniams organizuotiems nusikaltimams.“ Jūs galite aiškinti, kad tai buvo tokie neesminiai lingvistiniai nukrypimai, tačiau jūs vis raunatės, raunatės, raunatės. Man atrodo, kad jūs tikrai manėte, kad I. Mikelionis vadovavo nusikaltimams, nes visa jūsų veikla – piketai po jo langais rodo, kad jūs šitaip nusiteikęs. Aš manyčiau, kad jūsų šitas siūlymas iš tikrųjų yra spaudimas teisėsaugai, kaip ir visas šitas nutarimo projektas kalbant apie visos komisijos sudarymą. Norėtųsi tokio aiškumo, ar jūs tikrai manote, kad čia prokuratūra vadovauja nusikaltimams? Pats paskui išsisukate: ai, čia neesminiai lingvistiniai nukrypimai, ir t. t. Ką jūs, kaip politikas, veikiate su teisėsauga, man jau sunku suprasti. Mano manymu, jūs peržengėte jums Konstitucijos suteiktas ribas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate 4 straipsnio 9 punktui – P. Gražulio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 40, prieš – 33, susilaikė 10. Nepritarta.
Dėl 4 straipsnio 10 dalies yra P. Gražulio pasiūlymas.
P. GRAŽULIS (TTF). Šis mano siūlymas yra susijęs šiek tiek išsiaiškinti galimai Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininko pono V. Gailiaus daryto spaudimo mastą policijos generaliniam komisarui L. Pernavui dėl slaptos schemos, kurios tikslas kitai ketverių metų kadencijai departamento vadovu paskirti tą patį I. Mikelionį. Aš manau, kad tikrai tokių veiksmų ponas V. Gailius nedarė, ir norėtųsi apginti jo garbę ir orumą. Manau, kad pritars tam ir ponai liberalai ir parems šitą mano siūlymą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame… (Balsai salėje) Na, tai viskas, pabaikime procedūrą! (Balsai salėje) Na, pabaigiame balsavimo procedūrą! (Triukšmas salėje) Na, yra pasiūlymas. Nuomonė už, prieš išsakyta, tai tada balsuojame!
P. GRAŽULIS (TTF). Neišsakyta, neišsakyta. (Balsas salėje: „Dar nori pasisakyti, nepasisakė.“)
PIRMININKĖ. Gerai. Viskas, gerai. Aš kalbu apie A. Kubilių. Taip, nuomonė už – nėra, nuomonė prieš – E. Masiulis. Balsuosime, baigsime procedūrą tada suteiksime…
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū. Jūs apie A. Kubilių, kiek norite kalbėkite, bet E. Masiuliui žodį suteikite.
PIRMININKĖ. Visada.
E. MASIULIS (LSF). Kolegos, kaip jums atrodo, kaip įvardinti žmogaus būseną, kada žmogus, viena vertus, sako, aš tikrai netikiu, kad taip buvo, bet kartu teikia pasiūlymą išsiaiškinti, ar taip buvo? Man atrodo, šizofrenija čia, nežinau, kaip kitiems. Tiesiog kolegos, kviesčiau šizofreninių pasiūlymų nepalaikyti.
PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Tik noriu pasakyti, kad nereikia spekuliuoti ligų pavadinimais, nes, neduok Dieve, tą ligą kam nors turėti. Gerbkime tuos žmones, kurie ja serga, nes ne patys savo valia jie susirgo.
Balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 81 Seimo narys: už – 38, prieš – 34, susilaikė 9. Nepritarta. A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiama Pirmininke, laikas šitam stebuklui nagrinėti jau 20 minučių yra pasibaigęs, tai aš raginu laikytis Statuto ir šitą cirką nutraukti, ir pereiti prie rimtų darbų – tai yra Darbo kodekso svarstymo.
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Bet pataisas reikia pabaigti svarstyti svarstymo stadijoje, kad negrįžtume kitą dieną.
Yra 4 straipsnį papildyti 11 dalimi. Prašom. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš suprantu, kodėl A. Kubilius nenori, kad šita pataisa būtų svarstoma, nes, matyt, jis labai nenori prisiminti, kai jis, būdamas premjeru, ikiteisminio tyrimo medžiagą per savo patarėją V. Valentinavičių ir per kitus kanceliarijos darbuotojus bylą, kuri tautos vadinama „mailiaus byla“, operatyvinę slaptą medžiagą buvo paėmęs. Kokiais tikslais ta medžiaga buvo paimta? Kokie teisės aktai buvo pažeisti? Ir ar ne dėl to nutraukta „mailiaus byla“ ir nepareikšti įtarimai Konservatorių partijai, kaip nusikalstamai organizacijai, kurią pripažino Seimas, reikia išsiaiškinti. Manau, kad turėtų tauta žinoti, kad konservatoriai taip pat turi laikytis įstatymų ir nesikišti į ikiteisminį tyrimą. Todėl prašau palaikyti šį mano kreipimąsi.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Žinote, iš tikro mano bendrapavardis pasakė vieną mintį, kad tikrai čia reiktų beveik diagnozių. Kaip galima komisijoje atlikti teisminį tyrimą? Jis siūlo šituo atlikti teisminį tyrimą, kokie įstatymai buvo pažeisti. Jeigu jie buvo pažeisti, tai reikia kreiptis į prokuratūrą ir tegu ištiria, tegul būna tie žmonės nubausti. O jeigu jie pažeisti, tai čia Seimo komisija negali tirti tokių dalykų netgi.
PIRMININKĖ. Ačiū. Supratome. Balsuojam. Kas palaikote papildymą 11 punktu, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 42, prieš – 33, susilaikė 10. Vieno balso skirtumu nepritarta.
4 straipsnio 12 punktas. Prašom, Petrai. 12 punktas.
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, taip. Pristatau paskutinį 12 punktą. Gerbiamieji, Sausio 13-osios byloje, kada buvo apklaustas teismo posėdyje buvęs Seimo Pirmininkas V. Landsbergis, jis apkaltino R. Paksą, buvusį Prezidentą, kad jis norėjo išgabenti specialiai iš Lietuvos į užsienį poną V. Landsbergį, kad taip padarytų didelę žalą Lietuvos valstybei. Tai buvo liudijama teismo posėdyje, pono V. Landsbergio pasakymai Sausio 13-osios įvykių byloje. Aš manau, tai iš tikro yra labai svarbus klausimas ir tikrai reikėtų išsiaiškinti, kas davė R. Paksui nurodymus išskraidinti iš Lietuvos, jeigu Lietuva būtų okupuojama ir prasidėtų karinė agresija, ir kokiais tikslais norėjo išskristi V. Landsbergis, galbūt kaip A. Smetona 1940 metais pabėgo per upelį. Manau, kad šį klausimą turėtų labai palaikyti ponai konservatoriai, ir tikiuosi, kad jie vienbalsiai balsuos už šį mano siūlymą.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – K. Masiulis. (Balsas salėje: „Čia P. Urbšys.“) Atsiprašau. P. Urbšys, mane tikslina.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiami Seimo nariai, jūs įsiskaitykite, kokį siūlymą mes svarstome. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Netrukdykite! Netrukdykite.
P. URBŠYS (MSNG). „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl manipuliavimo viešojoje erdvėje žvalgybos ir kriminalinės žvalgybos bei ikiteisminio tyrimo duomenimis, galimai neteisėto poveikio teisėsaugos institucijoms, įtraukiant jas į politinę kovą.“ Ir dabar siūlymas, kieno nurodymu R. Paksas, būdamas pilotu, turėjo išgabenti V. Landsbergį ir jo visą šeimą į užsienį Sausio 13-osios įvykių metu. Su kuo tai susiję? Tai jeigu tie iniciatoriai nori, kad šita komisija veiktų, tai kam jūs menkinate tokiais pasiūlymais, aš nesuprantu? (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Nepykite, Kęstuti, neveikė elektronika. Kažkas neleido jums užsirašyti. Už pataisą… Dar turėsite galimybę daug kartų pasisakyti. (Balsai salėje)
Dėl pataisos balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 29, prieš – 35, susilaikė 19. Pataisų svarstymą mes baigėme. (Balsai salėje) Taip. Prašom, J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš nesistebiu, kad P. Gražulis čia teikia tokias absurdiškas pataisas. Bet tikrai be galo stebiuosi lyg ir solidžia save laikančia Socialdemokratų partija, jos daugiau kaip pusė frakcijos narių balsuoja už tuos pasiūlymus, įskaitant, sakykime, profesorių B. Juodką. Jeigu P. Gražulis žino, kad R. Paksas turėjo Kremliaus nurodymu išgabenti buvusį Seimo Pirmininką, tai galėtų čia pasakyti ir be tyrimų. (Balsai salėje)
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, be abejo, aš girdėjau iš pono V. Landsbergio, kai jis teismui liudijo, kad jis turėjo Kremliaus nurodymą V. Landsbergį išgabenti Sausio 13-osios metu iš Lietuvos. Iš tikrųjų užvestame lėktuve budėjo ponas R. Paksas, ir man labai įdomu, kieno nurodymu tai buvo daroma – ar Kremliaus, ar pono V. Landsbergio nurodymu? Ar nebuvo pasiruošęs V. Landsbergis išduoti tautą sunkiu Lietuvai metu? Tikrai labai norėčiau žinoti. Aš galvojau, kad jūs, konservatoriai, norėsite apginti savo profesoriaus, pirmojo Seimo Pirmininko garbę ir balsuosite už šitą nutarimo projektą, bet, deja, kažkodėl išsigandote! (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Palaukite! Jūs patys pradėjote tas kalbas. Tai dabar visiems iš eilės reikia. Na, nepykite! J. Razma užvedė tą temą. Prašom, A. Skardžius ir baigiame, dirbsime toliau.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Kadangi buvau tų įvykių dalyvis ir būtent su R. Paksu, kitais lakūnais man teko garbė tuo metu dalyvauti ginant parlamentą, todėl įvertinant tai, kad R. Paksas buvo konservatorių pagimdytas politikas, pono V. Landsbergio asmeniškai, aš manau, atsidėkodamas galbūt už tą ryžtą, per Sausio 13-ąją jis stengėsi padėti tautai ir Aukščiausiosios Tarybos Pirmininkui V. Landsbergiui, jeigu prireiks.
PIRMININKĖ. Gerai, baigiam, čia nesusiję klausimai. Teismas išsiaiškins tuos dalykus, vyksta procesai. Dabar aš noriu atkreipti dėmesį. (Šurmulys salėje) Viskas, nieko nebegalima, baigiame! Laukia ir ministrė, laukia ir Darbo kodekso svarstymas. Jūs patys sakėte, kad laiko limitas viršytas.
Dabar noriu informuoti, kad pagal 71 straipsnio 3 dalį sudarant komisiją pirmiausia nustatomas komisijos narių skaičius, po to nustatomos Seimo frakcijų proporcinio atstovavimo normos, taip pat terminas kandidatams ir komisijoms pasiūlyti. 4 dalis: „Jeigu laiku pasiūlytų kandidatų į komisijos narius sąrašas nepakankamas, po vieną papildomą kandidatą posėdžio metu gali žodžiu siūlyti frakcijos, po jų – ir kiekvienas Seimo narys, kol bus reikiamas kandidatų skaičius.“
Taigi žiūrint į nutarimo projektą, kadangi kai kurios frakcijos, matau, atsisakė deleguoti, negalime 2 straipsnio priimti… pabaigti svarstymo stadijos, nes jis yra netvarkingas. Mes pagal tuos punktus turime pirma apsispręsti, kiek bus komisijos narių, ir tik tada, jeigu nebus deleguota, pagal tą straipsnį galės deleguoti, siūlyti ir Seimo nariai. Todėl prašau iniciatorių pataisyti ir patvarkyti 2 straipsnį, išskiriant atskirai skaičių, kad Seimas galėtų atskirai apsispręsti. Taigi šiandien mes darome pertrauką. (Balsai salėje) Mes svarstymo laiką baigėme, darome pertrauką. Toliau nebedarau svarstymo, nes baigėme. 10 val. 50 min. buvo, o dabar – 11 val. 23 min. (Balsai salėje) Keliasi. Kai užregistruos naują nutarimo projektą taip, kaip dabar atitiktų tuos Statuto reikalavimus.
11.25 val.
Darbo kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3234(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Darbo kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3234. Svarstymo tęsinys. Kviečiu arčiau pirmininkę, ministrę ir biuro darbuotojus.
Pradėsime svarstyti Darbo kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymą. Svarstymo tęsinys. Ar visi pasiruošėte svarstyti? Mes baigėte ties ketvirtuoju skirsniu „Profesinės sąjungos“. Visi radote, galime pradėti dirbti? 175 straipsnis. Yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš principo mes jau balsavome, kad Profesinių sąjungų įstatymas bus, kiek aš supratau, taip? Tada svarstyti nebereikia, nes čia tokia analogiška pataisa. (Balsai salėje) Kitoje vietoje mes balsavome.
PIRMININKĖ. Pirmininkės paprašytume.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jeigu ne, tada…
PIRMININKĖ. Komiteto pirmininkė pasakys viską.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji Seimo nariai, pavaduotojas jau pasakė, kad komitetas, svarstydamas Darbo kodekso projektą, pasisakė, kad profesinių sąjungų veiklą reglamentuotų atskiras įstatymas, todėl nesvarstė viso šito profesinių sąjungų skirsnio, nes Seimui pateiktas Profesinių sąjungų įstatymas. Tokia komiteto pozicija ir mes jau dėl to pasisakėme praeitame posėdyje.
PIRMININKĖ. Komiteto posėdyje ar Seimo posėdyje, kur pasisakėte?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Seimo posėdyje.
PIRMININKĖ. Seimo posėdyje dėl kurio straipsnio mes apie tai pasisakėme, kad visi žinotų? (Kalba visi kartu)
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gal galime pabalsuoti?
PIRMININKĖ. Ar buvo dėl kurio nors straipsnio pažymėta, kad bus… Nebuvo. Aš noriu paklausti. Seimas tiesiog neturėjo galimybės apsispręsti dėl paties įstatymo. Jis bus kaip lydimasis, aš taip supratau.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Tai gal…
PIRMININKĖ. Prašom, R. J. Dagys. Minutę!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jeigu mes jau apsisprendėme (o tokia konstrukcija yra, mes faktiškai tuos įstatymų projektus taip sureglamentavome, kad palikome daug ką spręsti Profesinių sąjungų įstatymui) ir nesame kur nors fiksavę šios nuostatos, tai siūlau ją palaikyti, tada klausimai tikrai bus išspręsti, nes mes tada gausime dviprasmybę. Komitetas, iš principo suderinęs su visomis pusėmis – ir darbdaviais, ir profsąjungomis, ir kitomis, – apsisprendė, kad Profesinių sąjungų įstatymas turi reglamentuoti detaliau kitus klausimus, o ne viskas būtų sudėta į Darbo kodeksą kaip tokį aukštesnio statuso dokumentą. Tikrai tų detalių nereikia čia visų perkelti, nes tada mes dar turėtume papildyti nemažai straipsnių ir tas kodeksas pasidarytų dar painesnis.
PIRMININKĖ. Taip, aš suprantu, kad jūs pritariate komiteto nuomonei. Ar galiu kreiptis į Seimą, kad pritartume komiteto nuomonei, taip?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKĖ. Taip. R. Tamašunienė. Prašom.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Aš vis dėlto noriu paklausti ir komiteto pirmininkės, ir Seimo Pirmininkės, kaip bus su visu tuo skirsniu? Kadangi jūsų nuomonė parengti atskirą įstatymą, su kuriuo mes lyg ir nesusipažinę, ir dabar tikrai tokia dviprasmybė, ar mums palaikyti pasiūlymus kolegų, kurie papildo ir įgalina profesines sąjungas daugiau teisių turėtų, ar ten bus tas naujesnis, progresyvesnis įstatymas? Tai visas tas skirsnis, ne tik atskiras straipsnis.
PIRMININKĖ. Bet straipsniai lieka? Dar kartą, pirmininke, paaiškinkite, o kol įjungs, – A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, gerbiamoji pirmininke, aš manau, dėl kertinių dalykų, nesvarbu, kad jie buvo paminėti kokiuose nors straipsniuose, reikia balsuoti. Aš manau, praeitą posėdį jūs padarėte klaidą (ir aš kreipsiuosi į Etikos ir procedūrų komisiją), kai buvo nebalsuota dėl darbo tarybų, nes per visą įstatymą eina ir profesinės sąjungos, ir darbo tarybos. Bet tai yra kertiniai dalykai, visas skirsnis. Jūs sakote, už tai jau buvo balsuota. Tai apsispręskime, kad atskirai bus Profesinių sąjungų įstatymas, ir taškas, tada nesvarstome, tai tada nespekuliuojame.
PIRMININKĖ. Ne, tai pirmiausia nėra parašyta išbraukti visą…
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Atsiprašau, išvadoje yra.
PIRMININKĖ. Tai išvadą ir paskaitykite.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos… (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Palaukite, komiteto pirmininkė referuos.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Išvadoje komitetas ir siūlo išbraukti visą skirsnį ir reguliuoti visas normas, susijusias su profesinių sąjungų veikla, atskiru įstatymu, kuris Seimui jau yra pateiktas. Gerbiamieji kolegos, kad nebūtų čia jokių prieštaravimų, reikėtų balsuoti už komiteto siūlymą. Tiesiog komitetas…
PIRMININKĖ. Supratome. Komitetas siūlo išbraukti visą skirsnį ir viską reguliuoti įstatymo lydimuoju. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, skirsnį gal ir reikia išbraukti, bet 175 straipsnis dėl profesinių sąjungų turėtų likti, aš suprantu. O paties visų papildymų tikrai nereikia. Tada aš siūlau priimti protokolinį sprendimą, kad Seimas pritaria tam, kad viskas, kas turi būti reglamentuota apie profesines sąjungas, bus atskirame įstatyme, kad čia Seime mes fiksuojame.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Prašom, M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš tik noriu, kadangi rašomas protokolas, tai norėjau patikslinti, kad ne visi klausimai, susiję su profesinėm sąjungom, turi būti išbraukti iš Darbo kodekso ir perkelti ne visi įstatymai, o profesinių sąjungų veikla turi būti apspręsta atskiru įstatymu.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip. Kai kurie įrašyti. Kai kurie straipsniai, susiję su profesinių sąjungų veikla, kodekse liko įrašyti, išskyrus 175 straipsnį, kaip kolega A. Kubilius paminėjo, visa kita turi būti išbraukta ir reikėtų balsuoti Seimui dėl to.
PIRMININKĖ. Pirmininke, dabar aš pasakysiu aiškiau, 175 straipsnio iniciatorių teiktą formuluotę reikia palikti, nes kitaip įstatymas negalės būti reguliuojantis. Tik nesvarstyti visų kitų pataisų.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Teisingai. (Balsas salėje: „Galima patikslinti.“)
PIRMININKĖ. R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Kad vis dėlto mes žinotume, už ką mes balsuojame, komiteto pirmininke, jūs perskaitykite tą formuluotę, ar yra tas pirmas 175 straipsnio sakinys ir yra formuluotė, ar dar kažkas? Prašau perskaityti formuluotę, už ką mes balsuojame.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, 175 straipsnis lieka: „Profesinės sąjungos, gindamos darbuotojų darbo, profesines, ekonomines ir socialines teises ir interesus, vadovaujasi profesinių sąjungų veiklą reglamentuojančiais įstatymais, šiuo kodeksu ir savo įstatais.“
PIRMININKĖ. Gerai, aš tada kitaip paklausiu. Visų Seimo narių visos pataisos, kurios buvo siūlomos, nesvarstomos, taip?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Bet reikia balsuoti.
PIRMININKĖ. Nereikia balsuoti. Gerai, viskas, darau pertrauką, išsiaiškinkite, pateikite, jeigu reikia, rezoliuciją, kad Seimo nariams būtų aišku, už ką balsuojame. Arba Seimo nariai susirenkate, arba atsiimate pataisas, arba pateikiate labai aiškią formuluotę, nes vieną kartą sakote, kad visiškai viską reikia išbraukti, dabar paliekame be pataisų. Tai mes pataisas pagal Statutą privalome svarstyti. Arba Seimo nariai atsiima pataisas ir nelieka pataisų, arba mes tiesiog dirbame kitaip. Kaip ir siūlė, reikia daryti pertrauką. (Balsai salėje) Tai aš ir klausiu Seimo narį R. J. Dagį, atsiimate? Atsiimate. A. Sysai ir gerbiamoji G. Purvaneckiene, atsiimate savo pasiūlymus? Tuoj įjungsime, pasakykite. Dėl 175 straipsnio yra jūsų pasiūlymų, ar jūs atsiimate pasiūlymus? Atsiimate. Ačiū. Čia visi kiti.
Toliau yra Seimo nario M. Zasčiurinsko. Mikrofonas įjungtas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, jūs teisingai sakote, bet atkreipkite dėmesį į vieną dalyką, jeigu kalbama apie tai, kad 175 straipsnį reikia palikti, tokiu atveju reikia priimti R. J. Dagio siūlymą, kuris įrašo Profesinių sąjungų įstatymą. Suprantate? Arba, kitaip sakant, tai, ką sakė kolega A. Sysas, kad plenariniame posėdyje turi būti apsispręsta, kad bus atskiras Profesinių sąjungų įstatymas. Nes jeigu paliekame 175 straipsnį ir išbraukiame tuos, tai pasidaro dar didesnis neaiškumas. Ir nėra garantijos, kad Profesinių sąjungų įstatymas bus.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Atsiprašau, yra. Darbo kodekso įgyvendinimo įstatyme yra aiškiai parašyta, kad komitetas siūlo, kad liktų Profesinių sąjungų įstatymas. Komitetas tam pritarė, taip pat ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Apie tai ir kalbama, kad priimkime sprendimą palaikyti komiteto nuomonę, kad turi būti atskiras įstatymas. Nes jeigu mes nenubalsuojame, atsisakome šitų, tai punktas lieka.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, komitete turėjote labai aiškiai sutvarkyti ir pateikti, kad visam Seimui būtų aišku. O dabar jūs posėdyje vėl ginčijatės dėl procedūrinių dalykų. 175 straipsnyje įstatymo projekto teikėjų yra pažymėta ir aiškiai pasakyta, kad: „Profesinės sąjungos, gindamos darbuotojų darbo, profesines, ekonomines ir socialines teises ir interesus, vadovaujasi profesinių sąjungų veiklą reglamentuojančiais įstatymais, šiuo kodeksu ir savo įstatais.“ Be pataisų viskas yra apibrėžta, aš ir klausiu, ar atsiimate pataisas? Tai M. Zasčiurinskas atsiima savo pataisą? Atsiima. Ačiū. Visi atsiėmėte aptaisas, tada nereikia svarstyti. 175 straipsnis lieka toks, koks buvo pateiktas teikėjų. (Balsai salėje) Pataisas visi atsiėmėte, tai komiteto jokios nuomonės dabar nėra. (Balsai salėje) Nėra komiteto teksto. Kur yra tas tekstas? Čia teikėjų tekstas, ne komiteto. Yra pagrindinis tekstas, dėl jo nereikia balsuoti.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Reikia, būtų aiškumas.
PIRMININKĖ. Nereikia balsuoti. Pateikėte atskirą variantą ir nereikia balsuoti. Susikaupiame, nes pradėjome visi blaškytis.
176 straipsnis. Nėra pasiūlymų. 177 straipsnis. Yra Seimo narių K. Daukšio, G. Steponavičiaus, I. Šiaulienės pasiūlymas. Reikia 10 Seimo narių palaikymo.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Praeitame plenariniame posėdyje…
PIRMININKĖ. Ar yra? Rankos. Gerai, yra 10. Žmonės turi teisę pristatyti. Klausiu, ar… Nesvarbu, kad apsispręsta, nes praeitą kartą sakėme, kad leisime pristatyti. Kas pristatys? Neprašote pristatymo?
K. DAUKŠYS (DPF). Jeigu galima, Pirmininke.
PIRMININKĖ. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Mes siūlome išbraukti „socialinės partnerystės grupės darbdavių atveju darbdavių grupei atstovauja patronuojančios įmonės valdymo organai“. Ir pasakysiu kodėl. Todėl, kad tų patronuojančių grupių pavaldumo gali būti labai įvairių įmonių ir tada ta patronuojanti grupė atstovaus tuo pačiu metu ir su dokininkais, tuo pačiu metu ir su siuvėjais, ir tuo pačiu metu, pavyzdžiui, su kokioms nors kitomis specialybėmis. Iš tikrųjų kiekvienos tos įmonės dirbantieji turi dirbti ir atstovauti, o ne patronuojanti įmonė.
PIRMININKĖ. Gerai. Komiteto pirmininkė paaiškins, apsisprendėme ar ne.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, praeitą plenarinį posėdį Seimas jau balsavo ir apsisprendė, kad neturi likti, tiksliau, pritarė kolegos K. Daukšio, G. Steponavičiaus, I. Šiaulienės siūlymui dėl to, kad būtų išbraukta, kaip siūloma. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Nepritarta.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Pritarė išbraukti, kad nebūtų grupės darbdavių… Būtų išbraukta.
PIRMININKĖ. Gerai. Viskas aišku, Seimas jau yra apsisprendęs, todėl antrą kartą balsuoti nereikia. (Balsai salėje)
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip, praeitą kartą.
PIRMININKĖ. Pirmininkė sako, kad Seimas apsisprendė išbraukti. Yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Irgi apsisprendė.
PIRMININKĖ. Irgi apsispręsta. Ar norite kalbėti? Prašom. (Balsai salėje)
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Atvirkščiai…
PIRMININKĖ. Prašom, Mečislovai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kolegos, jeigu mes apsisprendėme prieš tai išbraukti šitą, tai automatiškai turi būti įrašomas šitas. Ar kas nors gali suprasti…
PIRMININKĖ. Ne šitas, o paaiškinkite, kas, nes, neaišku, kas tas šitas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Palaukite, tai paaiškinsiu. Kas nors pabandykite susikaupti ir suprasti, kas čia vyksta! Jeigu balsavote prieš tai, kad išbrauktume tą tekstą, tai šitie automatiškai turi likti. Dabar pasakysiu pačią esmę. (Šurmulys salėje) Kalbama yra apie… Kolegos! Pirmininke! Kalbama yra apie socialinės partnerystės lygius. Šiandien yra nustatyta, kad lygiai gali būti: nacionaliniu pagrindu, šakos pagrindu, teritoriniu pagrindu, apskrities ar savivaldybės, ir iškrito didelė grupė besivystančių įmonių, tai yra vadinamieji holdingai, tai yra grupės darbdavių, susijusių atskirais santykiais. Ir gali išeiti toks atvejis, kad ta motininė įstaiga, pavyzdžiui, bus Afrikoje, Prancūzijoje arba Klaipėdoje, o teritoriniu lygmeniu, Lietuvos lygmeniu išvis nebus tokio partnerio. Ir mokslininkai, aš pabrėžiu, kai atkreipėme dėmesį, kad tokią grupę jie praleido, visi su tuo sutiko – taip, mes praleidome. Dėl to ir įrašėme. Čia išdėsčiau. Ir dar kartą baigdamas noriu pasakyti – įsiskaitykite, jei dabar palaikėte šitą išbraukimą prieš tai esančių, kad socialinės nėra… šitos, tai grupės darbdavių turi būti įrašoma automatiškai. Supraskite kas nors nors kiek! (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Na, ką atvirkščiai! Kęstai, tai tu įsigilink nors kartą, o ne iš patriotinio jausmo tik šnekėk!
PIRMININKĖ. Prašom, gerai supratom. Pristatėte. Pirmininke, prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tai aš tiesiog prašau jūsų dar kartą prisiminti. Svarstant praeitą posėdį 159 straipsnį, kuris vadinasi „Socialinės partnerystės lygmenys“, straipsnyje buvo pasakyta taip: „Socialinė partnerystė gali būti vykdoma šiais lygmenimis: nacionaliniu, šakos, teritoriniu, grupės darbdavių ir darbdavio.“ Atskirai buvo balsuojama dėl K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės pateikto siūlymo, kad grupės darbdavių, tai yra grupės, kurią sudarote… pagal tekstą, kad būtų išbraukta. Seimas balsuodamas apsisprendė, kad tokio lygmens kaip grupės darbdavių po balsavimo plenariniame posėdyje nelieka, nes šis pasiūlymas minimas dabar gal dešimtyje straipsnių. Mes nagrinėsime kolektyvines sutartis, taigi…
PIRMININKĖ. Gerai. Supratau tai, kad komiteto pirmininkė sako, kad jau viskas, yra apsispręsta. (Šurmulys salėje) Man pateikė protokolą. Buvo balsuota: 45 – už, prieš – 4, susilaikė 24. Pataisa buvo priimta. 1151.
Komiteto pirmininkė sako, kad čia tas pats. Taigi pristatyta, komiteto išvados pateiktos. Jeigu ten kas yra ne taip, aiškinkitės komitete.
178 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 179 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 180 straipsnis.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Vėl dėl to paties.
PIRMININKĖ. Jau mes apsisprendėme. (Balsai salėje) Yra tas pats siūlymas. 180 straipsnis. (Balsai salėje) 180 straipsnis. Žodis žodin tas pats pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Lygiai tas pats.
PIRMININKĖ. Aš turiu tikėti komiteto pirmininke ir pranešėja, kuri sako, kad jau apsisprendėme. (Šurmulys salėje)
181 straipsnis. Trišalė taryba. Yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymas. Apsiraminkite! Trukdote kitiems Seimo nariams. Prašom. Pristatys gerbiamasis A. Sysas. Yra pranešėja. Pranešėja sako, kad tas pats. Aš turiu tikėti pranešėja. (Triukšmas salėje) Nešaukite! Prašom. Gerbiamasis A. Sysas pristato savo pataisą. Prašom. Įjungta jums.
A. SYSAS (LSDPF). Mes kalbame dabar apie 181 straipsnį?
PIRMININKĖ. 181 straipsnį. Taip.
A. SYSAS (LSDPF). Čia yra keletas pataisų. Aš norėčiau pirmiausia išsiaiškinti, kokiu principu, nes mūsų pataisos yra dėl 188, nes keitėsi numeracija. Mes kalbame apie tą patį, apie Lietuvos?..
PIRMININKĖ. Tai 161 į 188. Taip, apie šitą. Taip, viskas gerai..
A. SYSAS (LSDPF). Kad mes pataikytume ten, kur reikia. Tai yra Trišalės tarybos formavimo principai ir komitetas po diskusijų priėmė bendrą redakciją, todėl mes nereikalaujame balsuoti dėl kiekvienos mūsų pasiūlymų pataisos. Keletas mūsų pasiūlymų nepateko. Aš manau, galbūt gyvenimas iškels tą klausimą, tai yra dėl dalyvavimo europinėse tarptautinėse organizacijose ir dėl įsiteisinimo apkaltinamojo teismo nuosprendžio. Bet aš manau, kad tai neesminiai dalykai, todėl aš nereikalauju balsuoti.
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Supratome. Yra…
A. SYSAS (LSDPF). Aš pritariu komiteto pateiktam siūlymui.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). O K. Daukšio yra sujungta su A. Syso.
PIRMININKĖ. Palaukite, palaukite, nes ten, kur reikia, tai jūs (…), aš vedu posėdį ir žiūriu, kas yra mano dokumentuose.
Toliau yra K. Daukšio pasiūlymas, taip? Gerai, 220, 221, viskas gerai…
A. SYSAS (LSDPF). Taip, taip.
PIRMININKĖ. Pritariate komiteto pasiūlymui? Nereikia balsuoti. Ačiū.
Yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Jau Seimas apsisprendė.
PIRMININKĖ. Seimas apsisprendė pritarti komiteto. Ne, Seimo nariai atsiėmė savo pasiūlymus, dar Seimas neapsisprendė. Jis turi teisę pateikti. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Bet pritarė komiteto.
PIRMININKĖ. Pirmininke, jums žodis dabar nesuteiktas. Ar jūs atsiimate savo siūlymą išbraukti ir pritariate komitetui, ar ne?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). 181?
PIRMININKĖ. 181. Atsiimate? Atsiimate. Ačiū.
Toliau yra Seimo narių I. Šiaulienės, K. Daukšio ir K. Miškinienės pasiūlymas. Nereikia čia?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Pasiūlymas buvo dėl seno varianto…
PIRMININKĖ. Tai nereikia dabar? Atsiimate?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Tiesiog komitetas patobulino ir…
PIRMININKĖ. Aš klausiu, ar Seimo nariai atsiima?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Aš atsiimu.
PIRMININKĖ. Gerai, atsiimta. Ačiū.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Pritariame komitetui.
PIRMININKĖ. Dėl 3 dalies yra Seimo narių I. Šiaulienės ir K. Daukšio. Jūs atsiimate, ar?..
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Iš dalies pritarėm. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Pritarėte komitetui. Tvarka.
Toliau yra 4 dalis. K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės pasiūlymas. Pritariate komitetui, ar prašote pateikti? (I. Šiaulienė: „Reikia pristatyti…“) Prašom pateikti. 4 dalį pateikia K. Daukšys.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ar galiu?
PIRMININKĖ. I. Šiaulienė. Prašom.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Siūlome, kad Trišalės tarybos atstovas negalėtų eiti daugiau nei dviejų kadencijų iš eilės todėl, kad visur yra ribojamos kadencijos, atstovavimas, tai būtų siūlymas, kad ne ilgiau nei dvi kadencijas.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kad būtų objektyviau ir teisingiau atstovaujama dirbančiųjų interesams, visiškai pritariu šitai pataisai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiama Pirmininke, pirmiausia jeigu mes sutariame dėl viso straipsnio, tai tada nereikėjo ir autoriai atsisako…
PIRMININKĖ. Čia visiškai kita dalis.
A. SYSAS (LSDPF). Na kokia? Vis tiek visą straipsnį ten turėjo omeny. Dėl kadencijų laiko. Jeigu mes pasitikime savo socialiniais partneriais, tai mes neturime riboti tokių dalykų, tai yra socialinių partnerių vidaus reikalas. Rotacija turi būti, visa kita, bet tai yra jų. Ir jeigu mes kišamės į jų vidaus nuostatas, tai man priešiškai atrodo. Jeigu mes kalbame, kad Trišalė taryba sudaroma socialiniu pagrindu diskusijų metu, tai kiekviena organizacija nustato, kas joje dalyvauja, kodėl mes sprendžiame kadenciją? Čia ne biudžetinė įstaiga, kur skiriame direktorių ir keičiame arba mokytoją dviem kadencijoms skiriame.
PIRMININKĖ. Gerai. Supratome. Dar čia reikėjo 10 Seimo narių palaikymo. Ar yra 10 rankų, kad nereikėtų gaišti? Matau, kad yra. Ačiū. Balsuojame. Nuomonės skirtingos išsakytos. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 47, prieš – 11, susilaikė 18. Pataisai pritarta.
Prašom. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Repliką. Gerbiamieji kolegos, čia iš tikrųjų svarbus straipsnis dėl Trišalės tarybos, bet vėlgi man iškyla tas pats klausimas, gal pamąstymui, aš suprantu, kad nepateikiau jokio pasiūlymo, bet gal iki priėmimo dar būtų galima pagalvoti. Mano įsitikinimu, Trišalė taryba, kuri Lietuvoje turi atlikti (…) vaidmenį, turėtų būti platesnių įgaliojimų. Ji galėtų svarstyti ir ekonominės politikos perspektyvas, ir kitus klausimus, kurie yra platesni negu vien tik darbo santykiai. Jeigu pažiūrėtume į Airijos pavyzdį, tai jų Trišalės tarybos pagrindu sudarytas (…) iš tikrųjų duoda, kaip vienintelė socialinių partnerių susirinkimo vieta, labai plačias rekomendacijas. Toliau jau Vyriausybė, parlamentas sprendžia priimti ar nepriimti, bet tokiu atveju iš tikrųjų iškyla klausimas, kad Trišalė taryba neturėtų būti aprašyta Darbo kodekse. Kaip ir profesinėms sąjungoms, joms reikėtų atskiro įstatymo. Šiuo atveju, jeigu aprašome Darbo kodekse, tai Trišalei tarybai lieka tik darbo santykių klausimas, kas, mano manymu, yra per siaura.
Aš tiesiog kaip repliką siūlau komitetui pagalvoti iki priėmimo, galbūt būtų galima šitą straipsnį išbraukti iš šio įstatymo ir galvoti apie visiškai naują įstatymą, tada jį išplėsti, suteikti daugiau įgaliojimų ir daugiau resursų.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū už pasiūlymą. Dabar judame toliau. 182 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 183 straipsnis. Nėra. 184 straipsnis. Nėra. 185 straipsnis. Nėra. 186 straipsnis. Nėra. 187 straipsnis.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Jau dėl to apsisprendėme.
PIRMININKĖ. Dėl to, man sako, jau apsisprendėme. Ar sutinka K.Daukšys, I. Šiaulienė ir?.. Taip, girdžiu, sutinka. Seimo narys M. Zasčiurinskas. Sutinkate ar norite pristatyti? Sutinka su komiteto nuomone. Gerai.
Dėl 188 straipsnio 5 dalies yra Seimo narių K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Dėl to paties.
PIRMININKĖ. Dėl to paties. Sutinkate su komiteto nuomone, taip? Ir M. Zasčiurinskas taip pat, taip? Ačiū.
Dėl 7 dalies yra Seimo nario N. Puteikio pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Iš dalies pritarta.
PIRMININKĖ. Iš dalies pritarta. Jūs sutinkate su pritarimu iš dalies?
N. PUTEIKIS (MSNG). Ne, nesutinku, kadangi ta jų formuluotė yra, projekto rengėjų formuluotė yra, jeigu yra kelios profsąjungos, tai gali sudaryti jungtinę kolektyvinę sutartį, o aš siūlau įrašyti aiškiau tiek darbuotojams, tiek visoms profesinėms sąjungoms, kad visais atvejais, jeigu yra kelios, visada privaloma jungtinė atstovybė, kad kolektyvinę sutartį sudaro jungtinė atstovybė ir darbdavys visais atvejais, be žodžio „gali“. Čia esminė aplinkybė, todėl aš prašau balsuoti.
PIRMININKĖ. Supratau. Nuomonė prieš – K. Daukšys. Gerbiamoji Vilija, prašom netrukdyti mums su K. Daukšiu kalbėtis. (Balsai salėje) Gerbiamoji Vilija, netrukdykite žvelgti į Kęstutį!
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų nesutinku su Seimo nario N. Puteikio siūlymu dėl kelių dalykų. Pirmiausia profsąjungos, atstovaujančios darbdaviams, būna skirtingo svorio ir gali susiderėti dėl skirtingų dalykų. Antras dalykas, darbdaviui iš viso bus neaišku, su kuo sudaryti sutartį, kol profsąjungos nesusitars, ir gali būti taip, kad tie darbuotojai be kolektyvinės darbo sutarties bus metus arba dvejus. Tai kaip tada viskas vyks? Dėl to, kad kelios profsąjungos tarpusavyje ginčysis, kaip sudaryti, visi darbuotojai bus be kolektyvinės sutarties, taip reikia suprasti?
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate N. Puteikio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 74 Seimo nariai: už – 10, prieš – 8, susilaikė 56. Nepritarta.
Dėl 189 straipsnio 3 dalies yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymai, pritarta iš dalies. Gal jūs sutinkate?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Pasiūlymo esmė buvo neleisti nukrypti nuo Darbo kodekso įmonės kolektyvinėse sutartyse, pabloginti Darbo kodekso sąlygas, bet komitetas rado kompromisą, kad ši nuostata gali būti taikoma aukštesnio lygio sutartims, aš sutinku su ta nuostata. Iš tikrųjų abiem pusėms daugmaž yra gerai atstovaujama, tikrai gali susitarti ir taikyti įvairesnes nuostatas.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Ir yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymas.
A. SYSAS (LSDPF). Mes neprašome balsuoti, kadangi iš dalies pritariame kompromisui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ir yra dėl 9 dalies Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš tik noriu atkreipti dėmesį. Žiūrėkite, šiuo punktu nurodyta, kad šalys gali aptarti darbo sutarčių sudarymo, darbo apmokėjimo, darbo ir poilsio laiko sąlygas, darbuotojų saugos ir sveikatos priemones ir t. t., ir t. t. Dabar, kai mes nepritariame, įkišame galvą į smėlį ir sakome, kad Lietuvoje nėra grupės darbdavių, pavyzdžiui, Lietuvoje neegzistuoja tokia organizacija kaip „Achema“, jos paprasčiausiai nėra, tai mes tokiu atveju pažeidžiame dirbančiųjų atstovavimą ir galimybes tai darbuotojų grupei derėtis dėl tų visų sąlygų. Ir kai mes pareiškiame, kad atstovavimą tokioms grupėms galima spręsti teritoriniu principu, tai gal kas nors galėtų paaiškinti, kokia čia yra logika? Mokslininkai, kurie rengė šį Darbo kodeksą, sutiko, kai mes atkreipėme jų dėmesį, kad jie praleido tokį darinį, jie sutiko ir mes komitete jį įrašėme. Tačiau Seimo posėdžio metu atsiranda iniciatyvų, kurios galvoja taip, kad jeigu įkiš galvą į smėlį, tai nebus problemos. Štai nebus „Achemos“, nėra „Achemos“ iš viso, suprantate? Todėl kalbėdamas ir noriu akcentuoti, kad grupė darbdavių Lietuvos ekonomikoje yra egzistuojantis darinys, jis turi visą teisę būti atstovaujamas kaip ir visos kitos grupės. Ačiū.
PIRMININKĖ. Aš tik noriu perspėti Seimo narius neminėti atskirų įmonių pavadinimų, nes jūs taip pat galite supainioti privačius interesus. (Balsai salėje) Arba įmonės gali kreiptis dėl jų vardo paminėjimo netinkamu kontekstu. Todėl dar kartą mano pareiga įspėti.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Galiu?
PIRMININKĖ. Taip. Prašom, pirmininke. (Balsas salėje)
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiami kolegos, dar kartą…
PIRMININKĖ. Ko neatsako? Už save neatsako? Už visus veiksmus atsako Seimo narys. Taip, prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). …turiu pasakyti dėl socialinės partnerystės lygmens. Pirmiausia nei Vyriausybės projekte, nei svarstant minėtą kodekso projektą Trišalėje taryboje socialiniai partneriai nesusitarė ir nesiūlė, kad atsirastų dar toks papildomas lygis – grupės darbdavių. Aš atsiprašau, tai aš… (Balsas salėje) Bet čia komitetas ir nepritarė, gerbiamas… (Balsas salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Tarpusavyje nesiginčykite.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas nepritarė. Paskaitykite konsoliduotą išvadą, kad komitetas nepritarė minėtam M. Zasčiurinsko pasiūlymui.
PIRMININKĖ. Gerai. Prašau nesiginčyti komiteto pirmininkei ir pavaduotojui iš vietos, o pristatyti komiteto išvadas ir Seimas balsuodamas apsispręs.
Nuomonė už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos ir gerbiama pirmininke, aš labai norėčiau, kad mes atstovautume komiteto pozicijai taip, kaip mes iš tikrųjų radome tą spragą, ištaisėme visus tam tikrus dokumentus, kad iš tikrųjų tokiose įmonėse būtų galima sudaryti aukštesnio lygio sutartis, kurios kaip tik daro lankstesnius darbo santykius derėtis ir dėl pabloginančių, ir dėl pagerinančių sąlygų. Tokia grupė, kuri neatstovauja mūsų nacionalinio lygmens čia įsteigtoms įmonėms, bet tos, kurios įsteigtos kitur ir steigėjas yra kitur. Mes tokiu būdu eliminuojame visus bankus, viską.
Kolega K. Daukšys anksčiau pateikė pataisą, kurioje kalbėta apie patronuojančias įmones, ir kartu išbraukėme ir grupės darbdavių sąvoką. Dabar šitos įmonės… Mes jiems tik paliekame, jeigu mes neįrašome grupės darbdavių, lieka tik įmonės kolektyvinė sutartis, o kolektyviniai susitarimai, kurie padaro lankstesnius santykius, išpuola.
Taip mes ir pataisėme ir komitete buvo bendra nuomonė dėl to klausimo. Seimas nubalsavo ir dabar sujaukė. Aš siūlau šitoje vietoje tai ištaisyti. Bet kuriuo atveju, ar čia ištaisysime, ar reikia grįžti prie šitos nuostatos ir ištaisyti šitą neteisybę. Galų gale čia santykių lankstumo pagrindinis principas – leisti sudaryti lankstesnes sutartis. Dabar šitoms įmonėms mes neleidžiame to daryti. Kur čia tas lankstumas? Kaip tik kietiname santykius. Reikia tiesiog įsigilinti į siūlymus, o ne emocingai reaguoti, kad kolega pateikė pataisą. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų pirmiausia aš noriu užjausti komiteto pirmininkę, kuriai tenka apie tą patį kalbėti 56 kartus tiek komitete, tiek ir čia, Seimo salėje.
Mieli mano kolegos tų grupės darbdavių stūmėjai, aš suprantu, kad gal kai kam patiktų šnekėtis su „Achema“, bet aš noriu jums pranešti, kad liko teritorinis pagrindas, liko profesinis, šakinis pagrindas. Juk tos pačios įmonės ir šakose stovi. Kur čia jums trūksta lankstumo? Kam jums dar įtraukti kokią nors mistinę darbdavių grupę? (…), pavyzdžiui, kitos chemijos įmonės, kuri taip pat Lietuvoje yra ir kur savininkų grupė yra Rusijoje, kaip jūs su jais derėsitės ir kokiomis sąlygomis tvarkysitės? Vieną kartą baikite varyti tas demagogijas ir aiškinti, kad jūs čia atradote kažkokį naują dalyką. Yra visos galimybės tartis lankstesniu būdu. Šakoje tartis lankstesniu būdu, teritorijoje ir visais kitais dalykais. Kam jūs aiškinate!
PIRMININKĖ. Gerai. Nuomonės už, prieš išsakytos. Po balsavimo, gerai?
Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 14, prieš – 9, susilaikė 50. Nepritarta.
M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Trumpa replika. Čia kolega pateikė gerą pavyzdį, kas būtų, jeigu įmonė yra Rusijoje. Kas jai atstovaus? Patronuojanti Rusijos įmonė sudarys kolektyvinę sutartį su Lietuvos? Negali.
Gerbiamai pirmininkei K. Miškinienei. Gerbiama pirmininke, čia jums dabar replika. K. Miškinienei. Prašau jūsų neklaidinti Seimo narių. Aš atsiprašau, kad taip sakau. Tiek Vyriausybės atstovas, tiek mokslininkų atstovas, tiek profesinės sąjungos sutarė, kad jie šitą grupę praleido, tai yra klaida. Mes komitete buvome puikiai išsprendę šitos grupės klausimą. Neklaidinkite Seimo narių.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Supratome nuomonę.
A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš, tiesą sakant, čia klausausi ir mano kolegos, ir pono M. Zasčiurinsko didelių ginčų dėl kažkokios darbdavių grupės, ir aš lieku vis tiek šalininkas to, kaip yra parašyta komiteto, nes, mano įsitikinimu, iš tikrųjų niekas netrukdo atskirų įmonių darbdaviams susitarti, jeigu yra sujungti kokiu nors bendru valdymo principu, ir sudaryti kolektyvinę sutartį. Bet įvedus dar vieną grupę, kaip darbdavių, tokią apibrėžus įstatyme, aš bijau (aš nežinau, aš nesu to svarstęs), bet gali sukilti, gali atsirasti tokių neplanuotų pasekmių tai pačiai asociatyvinei veiklai, kai darbdaviai pradės ieškoti ne susitarimų per asociacijas (ko jie turėtų siekti), bet per kokias nors keistas darbdavių grupes, kurios gali būti niekieno nei sujungtos, nei kaip nors. Todėl, mano įsitikinimu, viskas čia yra normaliai ir baikime tuos tuščius ginčus.
PIRMININKĖ. Gerai. Aš tiktai noriu dar pratęsdama, ką sakė gerbiamas A. Kubilius, pasakyti, kad kituose įstatymuose apibrėžta, kokios gali būti įmonės, kaip jos gali jungtis. Ir Akcinių bendrovių įstatyme, ir Valstybinių įmonių, ir kituose. Todėl tikrai užstringame prie tokių smulkių dalykų.
Jums įjungtas, gerbiamas Dagy, mikrofonas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš labai prašyčiau kalbančiųjų skaityti šitą įstatymą, o ne kokį nors menamą, kur nors išgalvotą. Šitas įstatymas apibrėžia, kur gali būti sudaromi kolektyviniai susitarimai ir kur kolektyvinės sutartys. Ne koks nors kitas. Kodeksas tai numato. Ne menami įstatymai ar kokie nors išgalvoti aktai. Jeigu čia nenumatyta, kad gali būti sudaryta kolektyvinė aukštesnės šakos sutartis, ir tos grupės negali dalyvauti, jos ir negalės dalyvauti. Tai yra kodekso aksioma. Seimo nariams, ilgai būnantiems salėje, pats laikas suprasti, kas yra kodeksas.
PIRMININKĖ. Aš noriu pasakyti, kad, gerbiami kolegos, menamų įstatymų nėra, yra priimti ir veikiantys įstatymai. Priimti ir veikiantys kiti įstatymai apibrėžia, kokių formų įmonės gali būti ir kaip jos gali jungtis. Nesančiame darinyje negali atsirasti profsąjunga.
Gerai. Toliau svarstome. Dėl 9 dalies yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas, bet dėl to jau apsisprendėme. Čia yra apie tą patį.
190, 191. 191-as – nėra. 192-as. Yra Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymas. Iš esmės pritarta. Ar pritaria komitetas? Nematau pirmininkės. Pirmininke! Pritariate, taip? Pritarta pagrindiniam.
193-ias. Yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes kalbame apie kolektyvinių sutarčių taikymą. Mes turime straipsnį, kuris reglamentuoja tam tikrą tvarką, kaip jos bus taikomos ir profsąjungos, ir ne profsąjungos nariams. Mano pasiūlymo esmė, kad mes įtrauktume nuostatą, kad nacionalinėje teritorijoje šakos gamybos paslaugų profesinėje kolektyvinėje sutartyje įtvirtintos darbo teisės normos, kuriose nukrypta nuo šio kodekso kitos darbo teisės normų nustatytų imperatyvinių taisyklių, yra taikomos visiems darbuotojams nepriklausomai nuo to, ar jie yra profesinės sąjungos nariais. Kodėl? Todėl, kad …
PIRMININKĖ. Aš labai atsiprašau. Pirmą. Mes ne kur žaliai, bet pirmą jūsų. Jūs pirmiausiai išbraukėte. Mes dabar šitą svarstome.
Tai jūs gal pasakykite, kurią mes turime svarstyti?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš dėl pirmos nesiūlau, aš dėl antros siūlau balsuoti, kur žaliai parašyta.
PIRMININKĖ. O dėl pirmos (dabar mes iš eilės einame), kur pritarta iš dalies? Kaip su šituo pasiūlymu?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš priimu šitą pasiūlymą. Atsiprašau…
PIRMININKĖ. Sutinkate, taip?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip, taip. Šitam pritariu.
PIRMININKĖ. Taip. Mes pasitikslinome, tai dabar dėl antros.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tai aš tada pratęsiu, jeigu galima?..
PIRMININKĖ. Taip, prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). …kad nekartočiau argumentacijos. Kodėl? Jeigu mes šitos normos neįrašome, gauname koliziją. Mes šakinėse… (Labai prašyčiau visų dėmesio! Kolegų, kurie kalba ir visa kita!) Jeigu šakinės profsąjungos… aukštesnio lygio sutartyse mes leidome, sudarant sutartis, derėtis dėl tokių punktų, kai, sakykime, štai susidera, vieną punktą pagerina, kitą pablogina, na, valandą ilgiau dirbsi, bet gausi 30 % didesnį atlyginimą, bet mes priėmėme ir nuostatą, kad profsąjungos atstovauja tik savo profesinės sąjungos nariams. Tai tada išeitų taip, kad profesinėms sąjungoms tas susiderėjimas galioja, o kitiems darbuotojams galioja tiktai pagerinimas, vadinasi, visiems likusiems tu turėsi mokėti didesnį atlyginimą, o dirbti valandą ilgiau nereikės, tik profsąjungos turės dirbti ilgiau ir gauti atlyginimą. Tai tokia dabar yra spraga padaryta. Kad to nebūtų, siūlau įrašyti, jeigu jau šakinėje sutartyje dėl to suderėta, vadinasi, visiems taikomas ir pagerinimas, ir pabloginimas, nes kitaip tada nelogiška. Kodėl aš, ne profsąjungos narys, sau įsipareigojimų nepriimu, vadinasi, tik tai, kas man geriau, o kas blogiau, jau man ir netinka? Negali būti taip, turi visiems galioti ta suderėta šakinė sutartis. Dėl to tai yra pasiūlyta, o nesvarstyta todėl, kad komitetas nepritarė, nes naujų pasiūlymų nesvarstė.
PIRMININKĖ. 10 Seimo narių čia turi būti palaikančių. 10 rankų turiu matyti. (Balsai salėje) Yra 10, taip. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiami kolegos, išties kovo 30 dienos R. J. Dagio pasiūlymą komitetas svarstė ir jam nepritarė, nes tas paminėtas diskriminavimo argumentas gali būti netvarus. Kolektyvinės sutarties taikymas visiems darbuotojams paneigia kitų kolektyvinių sutarčių taikymo galimybę. Vadinasi, tos kitos kolektyvinės sutartys tampa nebetaikomos, gali atsirasti kolizija, kurios neįmanoma spręsti be papildomos įstatymo leidėjų intervencijos. Dėl to komitetas ir nepritarė.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Nuomonė už – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, gerbiama Pirmininke, mano įsitikinimu, čia reiktų svarstyti tuo pat metu alternatyvius pasiūlymus dėl to straipsnio…
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Teisingai.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). …ir apsispręsti. Mes esame pasiūlę šiek tiek kitą redakciją, kuri, mano įsitikinimu, daug tiksliau juridiškai išspręstų iš dalies ir tas problemas, apie kurias kalba R. J. Dagys, tai yra jeigu profesinė sąjunga vedė derybas būdama įgaliota vesti derybas dėl kolektyvinės sutarties įmonėje ir buvo sudaryta tokia sutartis, tai ta sutartis gali būti taikoma visiems darbuotojams, bet reikia, kad darbuotojai savo susirinkime patvirtintų tokios pasiektos sutarties galiojimą. Reikia tiesiog juridiškai tiksliai suformuluoti, man atrodo, mes tą siūlome. Aš negaliu pritarti Rimo pasiūlymui juridine prasme, pačiai idėjai pritariu, bet idėją, mano įsitikinimu, mes suformulavome geriau negu R. J. Dagys. Tai aš siūlau tiesiog rasti būdą, kaip mums spręsti, taip sakant, tą klausimą tvarkingai.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Tai aš tiktai atliepiu tą patį, ką A. Kubilius pasakė, kad būtų logiška svarstyti po to einantį grupės Seimo narių siūlymą. Nežinau, galbūt mes ir J. R. Dagio galime paklausti, ar jis sutiktų su tuo. Tai būtų kaip galimas kompromisinis sprendimas.
PIRMININKĖ. Mes vidury svarstymo svarstymo tvarkos, eigos nebekeisime, nes pradėsime dėl kitų klausimų painiotis.
Dabar siūloma… Nuomonės už, prieš išsakytos. Svarstėme R. J. Dagio pasiūlymą. (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. O kitus pasiūlymus atskirai svarstysime.
Balsavo 67 Seimo nariai: už – 14, prieš – 2, susilaikė 51. Nepritarta.
Yra Seimo narių G. Steponavičiaus, E. Gentvilo ir A. Mazuronio pasiūlymas, kiek suprantu, apie jį jau kalbėta, bet gerbiamas G. Steponavičius. Prašom.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, gerbiama posėdžio pirmininke. Pridurčiau, kad taip pat bendraautoriai šitos pataisos yra A. Kubilius ir D. Kreivys. Man atrodo, apie tai ir buvo užsiminta, kad formuluotė leistų atrasti tam tikrą sprendimą kalbant apie kolektyvinių sutarčių taikymą, apie ką kalbama šio straipsnio 1 dalyje. Tai mūsų siūlymas yra vietoj 1 dalies formuluotės įrašyti tokius žodžius: „Jei įmonėje veikianti profesinė sąjunga, nesant veikiančios profesinės sąjungos, šakos profesinė sąjunga, kuri kodekso nustatyta tvarka buvo įgaliota vesti derybas dėl kolektyvinės sutarties įmonėje, ir darbdavys sudaro kolektyvinę sutartį, tokia sutartis taikoma visiems įmonės darbuotojams, jeigu ją patvirtino darbuotojų susirinkimas.“ Manau, tai būtų aiški formuluotė ir tam tikra prasme mes galėtume sakyti, kad tai yra kelias, kaip rasti mechanizmą atliepti dėl visų darbuotojų atžvilgiu taikomų sprendimų ir susitarimų.
PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiami kolegos, šis pasiūlymas buvo užregistruotas pakankamai vėlai. Komitetas nusprendė nekeisti savo pozicijos ir palikti redakciją, kuri jums yra pateikta. (Balsas salėje: „Kodėl?“)
PIRMININKĖ. Taip, reikia palaikančių 10 Seimo narių, kad galėtume balsuoti. Tikrai, matau, yra. Nuomonė už – nėra, nuomonė prieš – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Taip gerai išaiškino G. Steponavičius, kad neturiu ką pasakyti prieš.
PIRMININKĖ. Gerai, supratome. Balsuojame. Kas pritariate siūlomai pataisai, balsuoja… (Balsai salėje) Nebuvo. Už niekas nebuvo užsirašęs. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 70 Seimo narių: už – 45, prieš – 3, susilaikė 22. Pataisai pritarta.
Dėl 2 dalies yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas. Pritarta iš dalies, gal sutinkate? (Balsai salėje)
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Sutinka. Taip…
PIRMININKĖ. Lyg sakėte, kad taip? Taip, sutinkate. Ačiū.
Dėl 3 dalies yra Seimo nario pasiūlymas. Ar sutinkate? Pritarta iš dalies.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip. Taip pat pritariu.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū.
Yra dėl 4 dalies Seimo narių K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės pasiūlymas. Kas pristatys?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Bet čia apie tą patį.
PIRMININKĖ. Čia apie tą patį, sako pirmininkė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Grupė darbdavių. Seimas jau apsisprendė.
PIRMININKĖ. Komiteto pirmininkė sako, kad Seimas jau apsisprendė. (Balsai salėje)
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas nepritarė, bet Seimas apsisprendė.
PIRMININKĖ. Gerai. Teikėjai tada pristato, o Seimas sužinos, ar apsisprendė, ar ne. Dėl 4 dalies, taip. K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Čia mes kalbame vėl apie grupę narių, aš taip suprantu? Tai seniai jau dėl to balsavome.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Tai jau yra apsispręsta.
Taip, yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas. Pritarta iš dalies. Ar sutinkate?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip, sutinku.
PIRMININKĖ. Taip, dėl 4 dalies yra Seimo narių I. Šiaulienės ir K. Daukšio pasiūlymas. Iš dalies pritarta. Ar sutinkate? Gerbiamasis… Nematau Kęstučio. Ar sutinkate? Kęstuti, prašom pasakyti.
K. DAUKŠYS (DPF). Mes siūlome, kad įmonės šakos kolektyvinė sutartis, jeigu taikomos šakos kolektyvinės sutartys, nebent… Jam taikoma šakos kolektyvinė sutartis, nebent šakos kolektyvinėje sutartyje leidžiama įmonės kolektyvinėmis sutartimis nukrypti nuo joje nustatytų sąlygų. Čia santykiai tarp įmonės kolektyvinių sutarčių ir šakos kolektyvinių sutarčių. Tas mūsų pasiūlymas yra, prašom balsuoti.
PIRMININKĖ. Tai jūs prašote balsuoti, ar pritariate iš dalies?
K. DAUKŠYS (DPF). Komitetas pritarė…
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Iš dalies.
K. DAUKŠYS (DPF). …iš dalies, bet mes prašome balsuoti.
PIRMININKĖ. Prašote balsuoti?
K. DAUKŠYS (DPF). Taip.
PIRMININKĖ. Balsuojame dėl 4 dalies 4 pasiūlymo. Dėl 1 pasiūlymo dėl 200 straipsnio. (Balsai salėje) Taip, iš dalies pritarti komiteto nuomonei. Nesutinka, prašo balsuoti. Prieš – R. J. Dagys. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai, gerbiamieji kolegos, ši pataisa, kaip dabar suredaguota, visiškai sujauktų mūsų visą konstrukciją, kuri padaryta. Absoliučiai viską sujauktų. Tada reikėtų daryti pertrauką, nes mes esame nustatę kitame straipsnyje, ką galima, kur galima nukrypti nuo kolektyvinės darbo sutarties ir mes, deja, balsavome, t. y. šakiniu lygmeniu, ne įmonės lygmeniu. O dabar šitas straipsnis kalba kitaip. Aš kaip tik pritariau komiteto kompromisiniam siūlymui, dabar jis viską vėl sujauktų. Mes vėl tada turime grįžti prie kitų straipsnių. Aš siūlau kolegoms pritarti iš dalies. Jeigu mato problemą, mes galėtume pasižiūrėti priėmimo stadijoje, bet dabar tikrai viskas sujaukiama.
PIRMININKĖ. Prašom, K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Iš tikrųjų, gerbiamasis Rimantai, klausimas yra tas, kad kolektyvinėje šakinėje sutartyje galima leisti nukrypti nuo kolektyvinės sutarties tam tikrų nuostatų, kurios gali būti darbuotojams, pavyzdžiui, blogesnės vienoje vietoje, kitoje geresnės. Šitoje vietoje mes sakome, kad jeigu yra įmonės kolektyvinė sutartis sudaryta ir yra šakinė sutartis sudaryta, tai galios šakinė, nebent toje šakinėje sutartyje bus nuostatos, kurios, pavyzdžiui, tos įmonės kolektyvinėje sutartyje nenumatytos ir tos įmonės darbuotojams nepriimtinos. Aš manau, kad čia visai geras pasiūlymas. Galbūt komitetas dar pasvarstys, bet, mano galva, taip yra.
PIRMININKĖ. Gerai. Teikėjai vis tiek prašo balsuoti. Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų priimta, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
Balsavo 72 Seimo nariai: už – 43, prieš – 3, susilaikė 26. Pataisai pritarta.
Yra… (Balsai salėje) Prašom, gerbiamasis A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, jeigu dabar paklausčiau Seimo narių, už ką mes nubalsavome, gal vienas žmogus ir pasakytų už ką. Mes dabar jau balsavome dėl 200 straipsnio 4 dalies, nors svarstome 193 straipsnį. Tai mes prieštaravimus viename įstatymo straipsnyje parašome vienaip, dabar nubalsuojame, kad šitai paneigiame 200 straipsniu. Gerbiamieji, mes viską sujaukiame! Šioje vietoje pirmininkės prašyčiau padaryti pertrauką ir suredaguoti, nes mes čia tuščiai leidžiame laiką, nes vis tiek grįšime, nes atsiranda prieštaravimų tarp straipsnių. Žiūrėkime, ką mes darome!
PIRMININKĖ. Komitetas suredaguos, kai pabaigsime visų pataisų svarstymą. Tada tikrai turės laiko ir suredaguos.
Seimo narių I. Šiaulienės ir K. Daukšio pasiūlymas dar yra iš dalies pritarti dėl 5 dalies. (Balsai salėje) Kęstuti, kas pristatote? Irena ar K. Daukšys? I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Kolegos, bet čia yra tas pats, dėl ko mes esame apsisprendę, ir aš nematau reikalo balsuoti. Jau Seimas yra apsisprendęs.
PIRMININKĖ. Gerai. Jau apsispręsta. Ačiū.
194, 195, 196 straipsniai. Pasiūlymų nėra. 197 straipsnis. Yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymai, kuriems iš dalies pritarta.
A. SYSAS (LSDPF). Mes neprieštaraujame ir nereikalaujame balsuoti. Tinka ir tokia formuluotė.
PIRMININKĖ. Ačiū. 198, 199, 200. Dėl 200 straipsnio nėra pataisų. 201 straipsnis 3 dalis. Yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. (Balsai salėje) Jau nuėjome, jau paskelbiau, kad jūs pristatote. Prašau, jeigu norite.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš labai noriu tik štai ką pasakyti. Gerbiamieji kolegos, nepaklyskime! Čia yra ne redagavimas, ką kolega A. Sysas kalbėjo. Suredaguoti, taip, mes galime ir po to. Čia yra esminių nuostatų keitimas! Todėl A. Sysas ir siūlo daryti pertrauką. Čia ne redagavimas. Aš tik atkreipsiu dėmesį…
PIRMININKĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, dabar yra tik svarstymo stadija. Jūs visą laiką, komitetas gali registruoti iki priėmimo pataisas ir ištaisyti.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Bet čia nėra redagavimas. Straipsniai vienas kitam prieštarauja.
PIRMININKĖ. Teikite pasiūlymus priėmimo stadijoje. Dabar Seimas apsisprendė.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). O jeigu neteiksime priėmimo stadijoje, tai priimsite tokius?
PIRMININKĖ. Viskas, prašom pristatyti savo pataisą. Dėl 201 straipsnio 3 dalies. Prašom, M. Zasčiurinskas. Mečislovai, prašome pristatyti. Galima per mikrofoną, mes negirdime!
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Atsiprašau, atsiprašau. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, mano siūlymas – apimti visus galimus atvejus, kada tinkamai gali ir privalo būti atstovaujami darbuotojų interesai. Labai trumpai esmė yra tokia.
Jeigu mes praleidžiame kurią nors dalį taip, kaip yra dabar čia praleista, grynai neapsižiūrėta, tai tokiu atveju mes sudarome geras sąlygas uždarbiauti advokatams, nes kodekse atsiranda neapibrėžtumas, atsiranda tarpas, apie kurį nekalbama, ir tada darbuotojas, užuot maitinęs už tą menką atlyginimą, kuris yra trečioje vietoje nuo galo Europos Sąjungos lygmeniu, naudotų šeimos reikalams, tai jisai turės reikalauti… tuos pinigus turės naudoti advokatams samdyti, todėl aš siūlau, kad nebūtų tokių praleidimų, įrašyti tuos žodžius „su darbuotojų atstovavimą įgyvendinančiais asmenimis“.
PIRMININKĖ. Ačiū.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Šitie mano pasiūlymai turi tokią esmę, kad nebūtų praleistos atitinkamos dalys.
PIRMININKĖ. Suprato Seimas. Komiteto nuomonė?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas nepritarė M. Zasčiurinsko pasiūlymui, nes Darbo kodekso siūlomas modelis atskiria profesinių sąjungų ir darbo tarybų kompetenciją. Labai aiškiai mes, Seimas, taip pat jau pasisakėme dėl darbo tarybų ir jų funkcijų, taip pat ir dėl profesinių sąjungų. Pakeitus visame kodekse darbo tarybas į darbuotojų atstovus, būtų visiškai neaiškus socialinės partnerystės modelis ir dėl to komitetas nepritarė.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – D. Kuodytė. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti komiteto nuomonei, nes jau ne vieną kartą apie tai kalbėjome – apie tarybos ir profesinės sąjungos funkcijų atskyrimą. Tai, ką siūlo kolega M. Zasčiurinskas, skirtingai nuo to, kaip jis aiškina, kaip tik supainiotų situaciją ir taptų visiškai neaišku, kas ten konsultuoja, kas informuoja ir panašiai. Aš siūlyčiau šiam pasiūlymui nepritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate M. Zasčiurinsko pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 67 Seimo nariai: už – 9, prieš – 5, susilaikė 53. Nepritarta.
Dėl 4 dalies yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymas. Prašom, A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Noriu patikslinti, kad mes kalbame apie tą patį straipsnį, nes niekas neseka straipsnių pavadinimų, jūs apie juos nekalbate, sakote numerį. Dabar norėčiau paklausti. 204 dalis, kaip ji dabar skamba? Taip, kaip nubalsavome, ar taip, kaip palikome dar kartą balsuodami?
PIRMININKĖ. Jūsų pataisa yra dėl seno 208 straipsnio 4 dalies, o 5 dalį atitinkamai laikyti 4 dalimi. Dėl tos dalies.
A. SYSAS (LSDPF). Matau.
PIRMININKĖ. Dabar naujame variante, komiteto pateiktame, yra 201 straipsnis ir yra 4 dalis.
A. SYSAS (LSDPF). Aš matau. Dėl 5 dalies neturime pretenzijų, yra atsižvelgta 204 straipsnio 1 dalyje žodis žodin, todėl nėra jokios problemos. Bet dėl 1 dalies aš žinau, kad jūs nenorite balsuoti, bet mes siūlome. Neatsiimu, nes ir toliau manau, kad darbo tarybos Lietuvoje neprigijo ir jos nereikalingos iš pagrindų.
PIRMININKĖ. Seimo narys prašo balsuoti. Balsuojame. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę… (Balsai salėje) Jau pradėjome balsavimą. Gerbiamieji kolegos, labai sunku, mes įjungiame balsavimą, po to jūs užsiregistruojate. R. J. Dagys, nuomonė už. Ne. Ačiū, balsuojame. (Balsai salėje) Buvo apsispręsta, bet prašo primygtinai balsuoti. Tada mes nebalsavome, neleidome balsuoti, tai dabar balsuojame.
Balsavo 71 Seimo narys: už – 18, prieš – 7, susilaikė 46. Nepritarė.
Dėl naujos redakcijos 202 straipsnio „Informavimas ir konsultavimasis tvirtinant vietinius norminius teisės aktus.“ Taip skamba straipsnis ir dėl 1 dalies yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Iš dalies pritarti. Gal sutinkate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ne, čia ne pritarti, čia nėra iš dalies pritarti.
PIRMININKĖ. Iš dalies pritarta.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, yra darbdavys. Darbdavys savo įsakymu sudaro tarybą, ir tarybos pagrindinė funkcija, dėl kurios jūs jau apsisprendėte…
PIRMININKĖ. Ne apie tai kalbate. Išbraukėte „penkiasdešimt“ ir įrašėte „dvidešimt“. 1 dalis.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). 202 straipsnio 2 dalis.
PIRMININKĖ. 1 dalis.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerai.
PIRMININKĖ. Sutinkate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip. Atsiprašau.
PIRMININKĖ. Dėl 2 dalies. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). O dėl 2 dalies taip. Yra darbdavys, darbdavys savo įsakymu patvirtina tarybą, ir jūs jau apsisprendėte, kad taryba vykdo atitinkamą funkciją, ta funkcija vadinasi informavimas. Kitaip sakant, tuo atveju visa informavimo… Darbuotojai informuojami per darbo tarybas. Principas yra toks.
Dabar šiame straipsnyje yra nustatyta, kad informacija teikiama dėl naujų technologinių procesų įvedimo, dėl darbuotojų sekimo informacinėmis vaizdo technologijomis, dėl kitų apsaugos, dėl asmenų apsaugą galinčių pažeisti priemonių, dėl lygių galimybių politikos. Aš siūlau, kad kartu taryba galėtų informuoti darbuotojus taip pat ir apie darbo apmokėjimo sistemas, bet tik tuo atveju, kai tai nėra įtvirtinta kolektyvinėje sutartyje. Kodėl tą dalyką darau? Nes jeigu darbo taryba neturės tokios teisės ir pareigos informuoti darbuotojus apie vieną iš svarbiausių ir aktualiausių darbuotojams sričių, tai yra darbo apmokėjimo sistemą, tai darbuotojai gali paprasčiausiai net nežinoti, kokie procesai vyksta dėl darbo apmokėjimo. Manau, kad tai išplėstų darbuotojų apgynimo funkcijas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas, svarstydamas kolegos M. Zasčiurinsko pasiūlymą, jam nepritarė. Motyvai yra tie patys, kad labai aiškiai ir komitetas, ir Seimas apsisprendė dėl darbo tarybos funkcijų – informavimo ir konsultavimo, ir dėl profesinių sąjungų. Išimtinė kompetencija derėtis dėl darbo užmokesčio kolektyvinėje sutartyje yra profesinių sąjungų kompetencija. Todėl komitetas ir nepritarė jūsų siūlymui.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš nežinau, kaip mes pateikėme tą argumentaciją iš principo. Čia nekalbama, kai kompetencijos jau yra atskirtos tarybos ir visa kita, kalbama tuo atveju, kai yra vakuumas. Kaip jūs manote, ar darbuotojai šiuo atveju, kai nėra įtvirtinta kolektyvinėje sutartyje, turi gauti informaciją apie darbo apmokėjimo sistemą, ar neturi? Ne apie konkretų atlyginimą, bet sistemą turi žinoti. Kaip apmokama, kaip toje įmonėje iš principo darbo apmokėjimo sistema veikia? Čia tik toks pasiūlymas. O mes paimame… Tai nėra tuščias pasiūlymas, nes žmonės turi žinoti, kaip, kokiu būdu mokamas atlyginimas šitoje įmonėje, nekonkretizuojant kiekvieno Petro, Kazio, bet iš principo. Tai yra stabilumo… tam tikras santykių granatas, nekalbame apie detalesnes. Yra žodžiai ne „darbo užmokestis“, bet „darbo apmokėjimo sistema“. Viršvalandžiai, priedai, kokiu būdu jie bus mokami, kaip darbas poilsio dienomis ir panašiai – čia yra sistema.
PIRMININKĖ. Gerai, supratome. Balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 64 Seimo nariai: už – 35, prieš nėra, susilaikė 29. Pataisai pritarta.
Toliau. Dėl 4 dalies yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymas, jie komitete atsiėmė.
Dėl 5 dalies yra Seimo narių I. Šiaulienės, K. Daukšio ir K. Miškinienės pasiūlymas, iš dalies pritarta. Sutinkate?
209 straipsnis. Pasiūlymas atsiimtas komiteto svarstymo metu.
203 straipsnis. Dėl 3 dalies yra Seimo narių A. Syso ir G. Purvaneckienės pasiūlymas. Atsiimtas komiteto svarstymo metu.
204 straipsnis. Kolegos taip pat atsiėmė komiteto svarstymo metu.
205 straipsnis. Pasiūlymų nėra.
Ketvirtasis skirsnis „Dalyvavimas juridinio asmens valdyme“. Yra Seimo narių K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės pasiūlymas. Kas pristatote? G. Steponavičius, sako, pristato. Prašom. Ketvirtasis skirsnis „Dalyvavimas juridinio asmens valdyme“, po 205 straipsnio. Siūlote viską išbraukti.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Minutėlę. Nespėjau taip greitai, atsiprašau, gerbiamoji Pirmininke ir kolegos. Prašuoliuota yra per didelį skaičių kitų pataisų.
PIRMININKĖ. 253 puslapis, arba 252, jeigu kitaip atspausdinti puslapiai.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, dabar supratau. Įmonių valdymo modernizavimas iš tiesų yra vienas iš svarbių dalykų, bet taip, kaip yra siūloma, kad profesinių sąjungų atstovai galėtų dirbti įmonių valdymo organuose, tai tikrai nebūtų pati geriausia praktika. Labiau mes kalbame apie skandinavišką valdymo modelį, kuriame būtų profesionalūs žmonės, išmanantys vadybos dalykus ir galintys padėti spręsti strateginius klausimus. Atitinkamai mes manome, kad kelių straipsnių nuostatas, net straipsnius, reikėtų išbraukti, nes tikrai čia ne prieš darbuotojus nukreiptas siūlymas, bet vadyba yra vadyba, o atstovavimo dalykai yra sprendžiami kitaip.
PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė. Prašom. Dar reikia 10 Seimo narių, atsiprašau. Ar yra 10 rankų? (Balsai salėje: „Nėra.“) Vienas, du, trys, keturi, penki, šeši, septyni…
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Paspauskite elektroniškai, ir bus.
PIRMININKĖ. Gerai, elektroniniu balsavimu įsitikiname, yra palaikymas ar ne.
Yra net 19 palaikančių. Svarstome komiteto nuomonę. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, taigi komitetas nepritarė minėtam siūlymui, nes šį siūlymą svarstant komitete jį pateikė Vyriausybė, dėl jo buvo tartasi Trišalėje taryboje ir socialiniai partneriai susitarė, kad toks skirsnis Darbo kodekse būtų. Dėl to komitetas nepritarė pasiūlymui.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – D. Kuodytė.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, drįsčiau pasakyti, kad šitą nuostatą, kad darbuotojų atstovai dalyvauja įmonės valdyme, galima būtų laikyti kaip visišką žanrų sumaišymą. Man regis, kad prieš tai ne vieną kartą kalbėjome, kad yra apibrėžtos tiek profsąjungų, tiek tarybų, tiek darbuotojų įgaliotinių kompetencijos. Įmonės valdymas, man regis, taip pat yra labai aiškiai apibrėžtas žanras ir čia yra be galo svarbi kompetencija. Jeigu mes supainiosime viską, bijau, kad galime sulaukti tikrai ne kokių rezultatų. Tiesą pasakius, apie tai kalba ne tik darbdavių atstovai. Manau, kad turėtume pritarti šitai pataisai ir pripažinti, kad žanrų sumaišymas tikrai niekada nebūna produktyvus. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Ačiū. Nešaukite iš vietos! Nuomonė prieš. Būkite pakantūs, gerbkite kitų nuomonę, ne tik kiekvienas savo! Nuomonė prieš – A. Sysas. (Triukšmas salėje)
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad čia tai yra visiškai sumaišytas žanras. Labai gaila, kad mano kolegė, kuri sėdi komitete, taip ir nesuprato, kas buvo pasiūlyta. Tą pasiūlė mokslininkai, tą pasiūlė Vyriausybė. Suprantu, atsirado liberalai, kurie absoliučiai mano, kad darbuotojas gali tik sukti varžtelius. Jis net į valdybos posėdį negali ateiti, nes jam trūksta kompetencijos. Tai yra požiūris į mūsų dirbančiuosius. Jeigu mes einame europiniu keliu, jeigu mes kalbame apie modernumą, tai modernumas ir yra tas, kad Vakaruose Lietuvos darbuotojus, kurie dirba užsienio kompanijose, pripažįsta tarybos nariais. Yra tokių žmonių, kurie šiandien važinėja į posėdžius. Bet jeigu Lietuvoje mes pradedame kalbėti apie tai, tai mes matome tik kažkokius tinginius, kurie nė velnio nesupranta ir ką nors blogo padarys kompanijai.
Paskaitykite, kas čia parašyta, kokios funkcijos, kokios jų kompetencijos ir galimybės. Tai yra galimybė kalbėtis, informuoti ir konsultuoti, matyti, ko mes siekiame bendrai kartu, o ne atskirai vienas darbdavys ar vienas akcininkas. Čia yra pagrindinis požiūris į mūsų darbuotojus. Ir ko mes po to stebimės, kad jie išvažiuoja? Nes toks požiūris yra Seime. Jie negali ten būti! Elementariai, paprasčiausiai negali! Nes kompetencijos liberalams trūksta.
PIRMININKĖ. Gerai. Nuomonės už, prieš išsakytos. Po balsavimo. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate K. Daukšio, G. Steponavičiaus ir I. Šiaulienės siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 60 Seimo narių. Už – 20, prieš – 14, susilaikė 26. Nepritarta.
Replika po balsavimo – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš, paklausęs A. Syso, jau buvau išsigandęs ir suabejojęs, kaip čia reikia elgtis, nes aš išgirdau tokių labai marksistinių nuostatų: visa valdžia – darbininkams, ir įmonę valdys darbininkai. Bet perskaitęs mokslininkų pateiktą pasiūlymą aš matau, kad jis yra toli nuo pono A. Syso ideologinių kalbų. Kas yra pasakyta pirmoje dalyje? Tai pasakyta labai paprastai ir aiškiai: „Šio kodekso, kitų įstatymų ir darbo teisės normų nustatytais atvejais ir tvarka darbuotojų atstovai turi teisę skirti dalį juridinio asmens kolegialaus valdymo ir priežiūros organo.“ Tai nėra privaloma. Tai nėra visiškai imperatyvinė norma.
Tie darbdaviai, kurie manys, kad jiems reikia įtraukti, jie įtrauks, bet tai nepaneigia Akcinių bendrovių įstatymo, nepaneigia akcininkų… (Balsai salėje) Na, nepaneigia! Įstatymų nustatyta tvarka. (Balsai salėje) Įstatymu turės suderinti… Ši norma turės derėti su Akcininkų įstatymu. Ir šioje vietoje yra suformuluota tam tikra savanoriška galimybė akcininkams priimti sprendimą ir įtraukti valdymo organą ir profesinių sąjungų atstovus. Bet tai nėra privaloma norma. Tai nėra taip, kaip A. Sysas čia skelbia, kad visur dabar darbininkai valdys visas įmones. Negąsdinkime patys savęs.
PIRMININKĖ. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų aš jau matau, kad jūreiviai pavargo, ir laikas visiems skirtis namo. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, jūs priėmėte Akcinių bendrovių įstatymą, kuriame aiškiai parašyta, kad įmonės valdyboje negali būti daugiau kaip pusė įmonėje dirbančių asmenų. Tai praneškite man, kaip įmonės valdyboje, kurioje yra trys valdybos nariai, jūs padarysite, kad būtų ir profsąjungos atstovas, ir, pavyzdžiui, įmonės direktorius. Pirmas dalykas.
Antras dalykas. (Balsai salėje) Ką reiškia neprivaloma? Jūs dabar norite pasakyti, jeigu darbdavys nori ir jam atrodo, kad gali, jis priimsi tuos darbuotojų atstovus? (Triukšmas salėje) Jie ir dabar yra valdybose. O jūs ką padarote? Pastatote darbdavį prieš profsąjungą, ir profsąjunga sakys: tu blogas, tu nepriimi į valdybą, tu kitus dalykus darai. Sorry, bet aš galvoju, kad tikrai bus blogiau pas mus nei kai kuriose Rytų valstybėse.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Kai gerbiamasis A. Sysas čia išaiškino, kad faktiškai dėl liberalų visokių nuostatų žmonės emigruoja, tai man dabar belieka laukti tik tautiečių laiškų ir Airijos, Norvegijos, kaip jie ten įmonių valdybose, valdymo organuose dalyvauja, kaip valdo tas įmones. Nereikia iš tikrųjų perlenkti lazdos ir kaltinti, kad štai dėl tokių nuostatų žmonės emigruoja. Man atrodo, kad per daug socializmo mūsų tiek Darbo kodekse, tiek kituose įstatymuose, ir būtent dėl to emigracija vyksta.
PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Irgi. Gerbiamieji kolegos, ypač kai kurie Socialinių reikalų ir darbo komiteto nariai, prieš kalbant vis tiek kažkaip reikia nors kartą perskaityti tą Darbo kodeksą. Suprantu, kad jį skaitant suprasti, suvokti ten visas plonybes, ryšį vieno straipsnio su kitu yra pakankamai sudėtinga. Bet dabar Seimas kokį išreiškia požiūrį į dirbančiuosius? Dirbančiųjų yra, priminsiu, 1 mln. 150 tūkst. Ir Seimas išreiškia požiūrį, pacituosiu, kad nereikėtų čia: „Jie negalės dalyvauti kolegialaus valdymo ar priežiūros organų susitikimuose, kai juose sprendžiami su įmonės, įstaigos, organizacijos darbuotojų darbo sąlygomis susiję klausimai.“
O jūs kalbėdami ir čia agituodami, kad palaikykite atseit, nepalaikykite komiteto nuomonės, viską perfrazavote, pradėjote kalbėti, aš nežinau, nors W. Shakespeare’ą originalo, prancūzų kalba padeklamuotumėte, tai dar būtų suprantama…
PIRMININKĖ. Gerai, viskas. (Šurmulys salėje)
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, taip, taip…
PIRMININKĖ. Viskas! Baigiame diskusijas. Gerbiamas Mečislovai Zasčiurinskai, šitai pataisai Seimas pritarė, todėl neklaidinkite klausytojų.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Nepritarė.
PIRMININKĖ. Kaip nepritarė? Atsiprašau, nepritarė išbraukimui, pritarė, kad liktų komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Todėl Seimo narys visiškai priešingai kalba. (Balsai salėje) Gerai. Judame toliau, dirbame. Šiandien reikia pabaigti iki „Darbo ginčų“ skyriaus.
Dėl 206 straipsnio yra Seimo nario N. Puteikio pasiūlymas. Čia jau jūs dabar ir kalbėkite, nes čia yra Naglio radikalesnis pasiūlymas. Prašom.
N. PUTEIKIS (MSNG). Aš siūlau išspręsti jūsų ginčus trumpai drūtai – vietoj teisės padaryti pareigą ir užrašyti: darbuotojų atstovai skiria dalį juridinio asmens valdymo ar priežiūros organo vietų darbuotojų atstovams.
PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas nepritaria. Kaip lydimasis įstatymas dėl šio kodekso yra Valstybės ir savivaldybių įmonių įstatymas, taigi naujovė privalomai skirti dalį juridinio organo narių kol kas numatoma tik valstybės ir savivaldybių įmonėse. Manome, kad esant sėkmingai patirčiai šiose įmonėse bus galima darbuotojų dalyvavimo modelį po vykdomos stebėsenos, kuri numatyta kodekse, taikyti ir kitur, o dabar tie ginčai beprasmiai. Komitetas nepritaria.
PIRMININKĖ. Mes jau iš tiesų… R. J. Dagys prieš. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų šioje vietoje būtų perlenkimas ir tokiam perlenkimui nereikėtų pritarti, nes yra įvairiausių įmonių, įvairiausių sąlygų. Bet tai, ką mes priėmėme anksčiau, yra europinė praktika, kurią įteisino mokslininkai, tai yra tiesiog konvencinės nuostatos. Čia ypač liberalai, kurie kalba už europines vertybes, tai iš tikrųjų taip… O žmonių nušalinimas nuo valdymo iš tikrųjų yra migracijos šaltinis, vienas iš svarbiausių šaltinių. Su naująja politika kaip tik ir gimstamumas pradėjo kristi, ir emigracija pradėjo augti. Tai yra statistinis Lietuvos faktas.
PIRMININKĖ. Taip, supratome, nuomonė prieš. Nuomonė už – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš vis tiek siūlau grįžti prie esminio klausimo, nes neaišku, ką ir kur mes svarstome. Aš tikrai siūlau pritarti pono K. Daukšio siūlymui daryti pertrauką, bet labai specifiniu klausimu. Kol mes neišsiaiškinome, kokia originalo kalba W. Shakespeare’as rašė savo veikalus ir ką reiškia to be or not to be, ar čia yra prancūzų kalba, ar kokia nors kita kalba, tai mes negalime toliau svarstyti. Aš nežinau, aš, pamatęs pono M. Zasčiurinsko pataisą, turiu kelti labai rimtą klausimą – ką mes čia darome?
PIRMININKĖ. Gerai. Balsuojame. Čia pat ir pertrauka, nebereiks atskiros daryti. Kas pritariate N. Puteikio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 11, prieš – 10, susilaikė 55. Nepritarta.
207 straipsnis. Pastabų nėra. 208 straipsnis. Pastabų nėra. Mes apsvarstėme trečią dalį. Liko ketvirta dalis, darome pertrauką iki rytdienos, kad visi atvėstume ir vėl viską patikrintume, ar gerai priėmėme. M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Esu priverstas pasakyti repliką po balsavimo. Aš labai dažnai savo kalboje vartoju tokį šaržą – W. Shakespeare’as prancūzų kalba. Suprantate, kada apie Darbo kodeksą kalba žmonės kinų kalba, net jo neskaitę, suprantate, po to mes priversti balsuoti pagal tokius žmones, kurie galvoja, kad W. Shakespeare’as rašė prancūzų kalba, tai yra tikrai blogai mūsų Seime. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Viskas. Ačiū. Baigėme kodekso svarstymą. Noriu priminti, kad rytoj, penktadienį, posėdis ir pirmame posėdyje svarstysime Darbo kodeksą toliau.
O dabar Vyriausybės valanda. Dar 5 minutės. 5 minučių pertrauka.
Pertrauka
13.00 val.
Vyriausybės valanda
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, gerbiami Vyriausybės nariai, pradėsime Vyriausybės valandą. Norėjau sakyti pusvalandį, bet valandą.
Pirmiausia, kaip visada, pirmasis du klausimus turi galimybę paklausti opozicijos lyderis.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti…
PIRMININKĖ. Atsiprašau, gerbiamas opozicijos lyderi. Gerbiamas finansų ministre, jau pradėjome Vyriausybės valandą. (Balsai salėje) Gerbiamas Gediminai ir gerbiamas finansų ministre! Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau premjero pirmiausia paklausti apie kalafiorų kainas. Premjere, čia, aišku, visko yra, ir čia ir linksmiau kai kurie dalykai atrodo, ir rimčiau. Jūs esate pasakęs, kad maisto kainos nekilo, jos mažėjo, o žmonėms turbūt atrodo kitaip ir realiai. Jūs kartu sakėte ir sveikinote visuomenės iniciatyvą neiti, nepirkti kelias dienas parduotuvėse. Turbūt ir jūs nepirksite. Bet sakykite, ar jums neatrodo, kad iš tikrųjų problemų yra dėl to, kad Vyriausybė ilgą laiką buvo nusišalinusi bendrai nuo šitos sistemos ir nuo visų reikalų, todėl formuojasi kai kurios prastos tendencijos, kurias Vyriausybė tiesiog turėtų spręsti aktyviais veiksmais. Ar, pavyzdžiui, jūs nenorėtumėte važiuoti, ieškoti ir kviestis, sakykim, tą patį lenkų parduotuvių tinklą „Biedronka“ į Lietuvą, kad atsirastų didesnė konkurencija? Ar tik žiūrėsite, stebėsite ir kartais nevisiškai tiksliai kalbėsite?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia dėkoju už klausimą. Visa informacija, kuri buvo mano pateikta, ji buvo pateikta remiantis Statistikos departamentu. Galiu drąsiai pasakyti ir dar kartą pakartoti, kad paslaugų kainos šių metų 2016 metų pirmąjį ketvirtį, kovo mėnesį, jeigu palyginsime su 2015 metų kovo mėnesiu, augo sparčiausiai – augimas buvo 5,7 %. Pasitarimo metu buvo pateikta Statistikos departamento informacija netgi pagal atskiras prekių grupes arba netgi ir kai kurių prekių pavadinimus. Dar kartą noriu pakartoti, kad kai kurių maisto produktų kainos augo. Pavyzdžiui, 2016 metų kovo mėnesį sparčiausiai, lyginant su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, augo vaisių kainos – 5,1 %, daržovių – 9,7 %. Jeigu palyginsime 2016 metų kovo mėnesio daržovių kainas su 2014 metų gruodžio mėnesio kainomis, tai augimas yra 19,4 %.
Jeigu kalbėtume ir vertintume tai, kaip keitėsi kitų maisto produktų kainos, pavyzdžiui, paukštienos, mėsos, žuvų ir kitų, mes pamatytume, kad kai kurių maisto produktų kainos yra sumažėjusios. Mes visuomenei turime pateikti aiškią informaciją, kokie vyko kainų pokyčiai, mes šitą analizę gauname nuolat pasibaigus kiekvienam mėnesiui ir pagal visą šitą statistinę medžiagą mes tikrai nematėme jokių grėsmių arba kokių nors pavojų. Mes matome, kad surinkta informacija iš penkių didžiausių Lietuvos prekybos centrų rodo, kad Lietuvoje žymiausias kainų augimas pastaruoju metu buvo tik kalbant apie vaisius ir daržoves.
Dėl jūsų pasiūlymo važiuoti į Lenkiją. Aš manau, kad konkurencija yra sveikas dalykas. Konkurencijos tarybos vadovas irgi dalyvavo pasitarime ir jis aiškiai pabrėžė, kad susitarimų dėl kai kurių prekių kainų suvienodinimo arba kokių nors kitokių susitarimų jis irgi nemato.
PIRMININKĖ. Ačiū. Prašom antrą klausimą.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas premjere, aš klausiau, ar jūs imsitės kokių nors aktyvių, labai aktyvių veiksmų ir ar jūs, pavyzdžiui, nenorėtumėte pasikviesti „Biedronkos“ – garsaus Lenkijos parduotuvių tinklo – investuoti į Lietuvą, o ne važiuoti ir pirkti į Lenkiją prekių? Bet palieku aš tuos nelabai aiškius tekstus jūsų vėlesniems paaiškinimams.
Aš noriu labai trumpą klausimą. Premjere, vakar išgirdome didelį nerimą keliantį pranešimą, kad Astravo elektrinės, ko reikėjo ir „tikėtis“, statybvietėje įvyko avarija, sugriuvo kažkuri iš pertvarų. Ar jūs nemanote, kad mes čia, Lietuvoje, turėtume jau šiandien labai aiškiai pasakyti, kad ši elektrinė mūsų atžvilgiu dėl to, kad statoma 40 kilometrų atstumu nuo Vilniaus, yra nesaugi, todėl Lietuva jau šiandien imasi visų veiksmų ir sprendimų, kad elektra nepatektų į Lietuvą? Iš jūsų girdime labai nevienodų pranešimų. Tai rūpinsimės, kad būtų saugesnė, tiktai tada, jeigu bus nesaugi, mes nepirksime tos elektros. Ar jūs nemanote, kad reikia aiškių, ryžtingų sprendimų, o ne pačių įvairiausių alternatyvų, variantų svarstymo ir t. t., neduodant aiškaus sprendimo ir veiksmo jau šiandien?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš visiškai nesutinku su jūsų nuomone. Netiesa, kad Vyriausybė nesiima jokių aiškių veiksmų. Netgi ir vakar būnant Norvegijoje kartu su energetikos ministru ir su Norvegijos parlamento pirmininku, ir su ministre pirmininke kalbėjomės apie Astrave statomą atominę elektrinę ir aiškiai išsakėme savo abejones, ir tiesiog pateikėme informaciją, kas yra padaryta ir nuveikta.
Dabar aš norėčiau suteikti žodį užsienio reikalų ministrui, o po to, jeigu reikės, ir energetikos ministrui, nes aš matau, kad arba jūs nenorite girdėti, arba tiesiog darote tam tikrą politiką. Prašau.
L. A. LINKEVIČIUS. Tik norėjau informuoti. Šiandien į ministeriją buvo iškviestas Baltarusijos ambasadorius. Jam įteikėme notą, kurioje pareikalavome pateikti paaiškinimus dėl galimai įvykusio incidento, kuris atspindėtas ir Baltarusijos spaudoje, taip pat dėl galimai įvykusių prieš tai buvusių incidentų. Dar kartą pakartojome savo pagrindinius reikalavimus, nuo kurių neatsitraukėme. Keletą iš jų paminėsiu. Notoje yra paminėta, kad Baltarusija turi atlikti, kaip ir yra įsipareigojusi prieš keletą metų, spręsti to viso objekto testus pagal europinius standartus būtinai pasikviečiant europinius ekspertus, nes čia būtina sąlyga. Taip pat peržiūrėti savo poziciją ir pritarti ESPO konvencijos komiteto siūlymams įkurti (noriu pabrėžti) tarptautinę ekspertų grupę, kuri apskritai ištirtų veiksmus statant šią elektrinę.
Taip pat mums, aišku, svarbus tas aikštelės parinkimas, TATENAʼos aikštelės parinkimas. Iš tikrųjų esame ne kartą pasakę, kad darysime viską, kas įmanoma nuo mūsų, komercinėmis, techninėmis priemonėmis, kad nepirktume elektros iš šito nesaugaus objekto. Tai yra išgirsta. Neseniai ir Prezidentas A. Lukašenka kalbėdamas pripažino, kad gali būti problemų tą elektrą parduoti. Aišku, sieksime regiono partnerių supratimo, tuos klausimus nuolat keliame Europos Komisijoje. Šitie dalykai tikrai turėtų būti, kaip mums ir yra žadama, prioritetiniai, nes tai yra ne tiktai, tarkim, dvišalė arba regioninė, bet ir visos Europos Komisijos problema. Tiesiog kviesčiau visus suvienyti jėgas ir solidariai maksimaliai padaryti tai, kas šiuo atveju yra įmanoma, nes reikia sutikti su tuo vertinimu, kad tai yra didžiulis sopulys ir fizine, ir politine prasme.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Noriu dar… (Balsas salėje) Palaukit! Klausti – viena minutė, atsakyti – dvi minutės. Norinčių klausti labai daug. Prašom, ministre, jeigu dar turite ką…
R. MASIULIS. Labai trumpai. Iš esmės tiek premjeras, tiek užsienio reikalų ministras didžiąją dalį pasakė. Aš irgi nematau prieštaravimų. Mūsų pozicija yra griežta. Esame atlikę studijas su Kauno technologijos universiteto mokslininkais, kokie yra keliai, kaip būtų galima apriboti Astrave pagamintos elektros energijos kelią į Lietuvą. Ir tie trys būdai yra tokie.
Pirmasis – komercinis, tai tiesiog neleisti patekti šiai elektrai į biržą. Tą galima padaryti labai paprastai ir tam pasiruošimas jau dabar yra.
Antras kelias skyla į dvi dalis. Tai yra fizinis ribojimas. Vienas iš jų – keitiklio statymas ant sienos, taip kontroliuojant srautą, srauto dydį.
Ir trečias kelias, kuris irgi skyla į keletą galimybių – tai fizinis linijų ribojimas, nuo dalinio iki visiško linijų uždarymo tam, kad į Lietuvą ta elektra nepatektų.
Baltarusijoje ta informacija yra puikiai išgirsta ir mes jau matome jų reakcijas, matome diskusijas Europos Sąjungoje. Aš irgi pritarčiau užsienio reikalų ministrui, manau, visos partijos dėl šio klausimo sutaria, tai yra gyvybinis Lietuvos klausimas ir turime daryti viską, kas nuo mūsų priklauso.
O antras veiklos srautas tai yra tarptautinis. Baltarusija yra įsipareigojusi vykdyti tarptautinius reikalavimus. Mes turime siekti, kad tas įvyktų. Taigi nematau čia prieštaravimų, manau, visi mes tuo klausimu sutariame ir veiksmai yra, veiksmai tą rodo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Norėčiau paklausti užsienio reikalų ministro apie korupcijos problemas Vyriausybėje. Štai neseniai Europos Komisijos paskirta projekto „Rail Baltica“ koordinatorė C. Trautmann duodama interviu iš esmės pasakė, kad tų didžiųjų projekto lėšų negalima patikėti valdyti Lietuvos Vyriausybei, suprask, čia yra korupcija, o reikia jas atiduoti valdyti bendrai įmonei. Negirdėjau, kad Vyriausybė būtų kaip nors reagavusi į tuos dalykus, tai lyg ir sutiko, kad taip ir yra.
Dar anksčiau premjeras yra viešai skundęsis, kad jį pasiekė žinios, kad Prezidentė yra užsienio valstybių vadovams pasiskundusi dėl Vyriausybės korupcijos. Ar jums, kaip diplomatijos šefui, yra žinomi kokie nors faktai, kad premjero žodžiai yra kuo nors pagrįsti, ir ar šiaip civilizuotų valstybių praktikoje priimtini tokie dalykai, kad premjeras štai viešai skundžiasi dėl tokių kažkokių tariamų Prezidentės pasisakymų?
PIRMININKĖ. Tai kam dabar buvo klausimas?
L. A. LINKEVIČIUS. Aš atvirai pasakysiu – nelabai turiu ką pasakyti šiuo klausimu.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš prašyčiau, kad susisiekimo ministras atsakytų į šitą klausimą. (Juokas salėje)
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamas Seimo nary, man gaila, kad jūs ponios C. Trautmann žodžius pacitavote gerokai netiksliai. Žinote, iš esmės niekas neprieštarauja, kad viešieji pirkimai būtų vykdomi ir bendros trijų valstybių sukurtos įmonės. Mes šnekamės ir deramės, kad Lietuvos nacionalinis vokas ir jo lėšos, ir PVM, kuris bus gautas investuojant tas lėšas, sugrįžtų į Lietuvos biudžetą. Ir čia yra klausimas, kad jis visas nenueitų į Latvijos valstybės biudžetą, o būtų Lietuvos biudžete. Dėl to deramės ir galiu jus patikinti, kad tikrai susiderėsime.
Jeigu jūs nuosekliai sekėte spaudą, tai mes atitinkamą informaciją tame pačiame spaudos portale ir pateikėme apie derybų eigą ir mūsų poziciją.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Gerbiamasis premjere, vakar vienas žinomas Lietuvos žurnalistas socialiniuose tinkluose aprašė situaciją, kad planavo organizuoti susitikimą su Kauno rajono atskirų gyvenviečių bendruomenėmis, tačiau negavo Kauno rajono savivaldybės, kurios meras yra socialdemokratas ponas V. Makūnas, leidimo susitikti. Panašių atvejų, kai neleidžiama bendruomenėms organizuoti susitikimų su pačiais įvairiausiais Lietuvos žmonėmis, yra buvę ir daugiau. Kaip pavyzdį galiu pasakyti, kad ir Utenos savivaldybės buvo pareikšta, kad dalyvavimas įvairiose pilietiškumo pamokose mokyklose, dalyvaujant įvairiems žinomiems žmonėms, irgi yra nepriimtinas. Čia jau sutapimas ar ne sutapimas, bet ten, kur neleidžiama susitikti su bendruomenėmis, vadovauja socialdemokratų merai.
PIRMININKĖ. Laikas!
E. MASIULIS (LSF). Kaip jūs vertinate šitą situaciją XXI amžiuje, ar tikrai mes tokią savivaldą puoselėjame…
PIRMININKĖ. Laikas!
E. MASIULIS (LSF). …ir ar jūs, kaip lyderis, neturėtumėte reaguoti į šitą situaciją?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Dėl Utenos tikrai neturiu informacijos ir negaliu atsakyti. Bet tikrai nenorėčiau tikėti, kad Utenos meras taip galėtų elgtis, ponas A. Katinas. (Balsai salėje)
Dėl Kauno rajono noriu pasakyti, kad turiu informaciją ir Kauno rajono meras labai jautriai sureagavo, jam buvo didžiulė staigmena ta informacija, nes jis mums konkrečiai paaiškino, kad jisai neturėjo jokio pokalbio su ponu A. Tapinu. Jis viešai išplatino tokį pranešimą ir tolimesni jo žingsniai man nežinomi. Bet kol kas turime tokią informaciją ir tai tikrai bus negražu.
PIRMININKĖ. Gal sumaišė ką nors. Gerai, išsiaiškins visi tarpusavy. Klausia gerbiamas V. A. Matulevičius. Ruošiasi Z. Jedinskis.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Ačiū. Mano klausimas būtų, net nežinau, Ministrui Pirmininkui ir gal net energetikos ministrui. Aš bandžiau apie tai vakar išsiaiškinti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete, bet energetikos viceministras neturėjo informacijos. Aš esu iš tų Seimo narių, kurie palaiko visus žingsnius, nukreiptus į didesnį Lietuvos energetinį savarankiškumą. Bet tuo pat metu suprantu tuos, kurie, pavyzdžiui, kelia abejones dėl itin didelių suskystintų dujų laivo nuomos kainų. Ar jūs galėtumėte patvirtinti arba paneigti, kad už šio laivo nuomą, už „Independence“ nuomą, yra atsiskaitoma su ofšorine bendrove? Ar tai nėra tos didelės kainos priežastis? Kaip apskritai vertinti šitokią schemą paskutinio Panamos dokumentų paviešinimo skandalo kontekste? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gal aš energetikos ministro paprašysiu, kad atsakytų į šį klausimą.
R. MASIULIS. Trumpai atsakysiu į klausimą. Pirma, dėl kaštų. Tas klausimas daug buvo analizuotas ir pateikta daug analizės, medžiagos įrodant, kad pati laivo nuoma atitinka rinkos duomenis, net, palyginti su transakcijomis, įvykusiomis tuo pačiu metu, yra šiek tiek pigesnė. Kitas dalykas, dėl to, kad turime terminalą, mes turime alternatyvą, ir kaip šie metai rodo, suskystintos dujos išstūmė „Gazpromo“ dujas, nes yra pigesnės. Taigi galiausiai visi vartotojai jaučia terminalo naudą mažėjančia dujų kaina, kuri jau treji metai iš eilės mažėja. Tai tas klausimas, manau, jau baigtas.
Kas susiję su ofšorine bendrove, tai pati „Hoegh“ motininė bendrovė yra listinguota Oslo biržoje, ir tą informaciją galima pamatyti, ir mūsų spaudoje buvo cituojama, kad jinai yra listinguojama. O kad jie dėl kiekvienos bendrovės, kuri vykdo veiklą, kiekvieno laivo, kiekvieno projekto, steigia atskirą įmonę, tai yra priimtina pasaulyje verslo praktika ir čia nėra nieko blogo. Tai yra labai skaidri struktūra. Į Norvegijos biržą nuėjus galima absoliučiai visą informaciją gauti. Taigi čia nieko blogo nėra. Tai yra 100 metų gyvuojanti bendrovė, turinti gilias norvegų laivininkystės tradicijas, ir taip jie vykdo veiklą jau 100 metų. Turi gerą reputaciją ir puikų vardą. Tai tiek.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia gerbiamas Z. Jedinskis. Ruošiasi A. Monkauskaitė.
Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis premjere, vakar Ekonomikos komiteto posėdžio metu į mano klausimą, ar euro įvedimas turėjo įtakos kainų augimui, finansų viceministras tai patvirtino. Pabrėžiu, taip pasakė ne žurnalistas, ne muzikantas, o Finansų ministerijos viceministras.
Gerbiamas premjere, kiek ta įtaka yra didelė, galima ginčytis, bet turime pateikti pavyzdį – šalia Lenkija, neįvedusi euro, kainos skirtumas tampa vis didesnis. Gerbiamas premjere, jūs prieš įvedant eurą viešai pasakėte, kad jeigu neįvesime euro iki 2015 m. sausio 1 d., aš atsistatydinsiu. Galbūt dabar pats laikas atsistatydinti, pripažinti klaidą ir žalą, padarytą valstybei ir žmonėms?
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Prašom, premjere.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galėtume mes labai ilgai diskutuoti šiuo klausimu, kokią naudą euro įvedimas davė mūsų ekonomikai, ir ne tik verslui, bet ir visuomenei. Tai yra paskaičiuota finansiškai ir išreikšta tam tikrais skaičiais. Netgi tai sumos, kurios siekia 40 mln. eurų per metus. Skolinimosi kaštai sumažėjo labai stipriai. Ne tik pati Vyriausybė, valstybė gali skolintis daug pigiau, bet tikriausiai suprantat, kad ir žmonėms buvo daug lengviau atsiskaityti gaunant kitą valiutą, negu turint litus. Anksčiau buvo dažnai atliekamos tam tikros konvertavimo operacijos, kas irgi kainuodavo.
Dabar, kokią įtaką kainoms darė? Tai mažiau nei 0,1 %, taip yra paskaičiuota ekspertų. Mes manome, kad didesnė įtaka buvo padaryta paslaugų srityje, bet tai priklauso nuo pačių žmonių sąžinės. O ar būtų paslaugų kainos pasikeitusios, ar nesikeitusios Lietuvoje, jeigu ir nebūtų buvęs įvestas euras, tai galiu pasakyti – būtų pasikeitusios. Dėl to, kad Lietuvoje didėjo minimali mėnesinė alga ir didėjo vidutinis darbo užmokestis, o paslaugų srityje užimtumas yra didelis, nori nenori paslaugų kaina irgi turi didėti, nes tai yra tiesioginė sąsaja. Mano toks atsakymas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia gerbiamoji A. Monkauskaitė. Ruošiasi J. Kondrotas.
A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš norėčiau klausimą užduoti iš karto dviem ministrams: ūkio ir užsienio reikalų. Šiaulių krašto bičiulių parlamentarų grupė gauna labai daug prašymų iš Šiaulių miesto mero, taip pat Šiaulių oro uosto direktoriaus dėl Šiaulių oro uosto veiklos. Ta veikla yra nuostolinga ir proveržio ten vis nėra.
Gerbiamieji ministrai, prašom pasakyti, ar jūs kaip nors galite padėti Šiaulių oro uostui, ar ten yra vidinių problemų, ar kokių nors kitų, nes jie vis klausia ir klausia, kaip Ūkio ministerija ir kaip Užsienio reikalų ministerija galėtų padėti pritraukti rinkas, parūpinti krovinių ir panašiai? Ačiū jums.
E. GUSTAS. Jeigu galima, aš labai trumpai atsakysiu, nes iš principo oro uostai – ne mūsų kompetencija. Kadangi dalis klausimų yra susiję su Šiaulių laisvąja ekonomine zona, tai pirmasis investavimo būtent į infrastruktūrą etapas yra užbaigtas. Tuo metu ten vyko teisminiai ir visokie kitokie ginčai, būtent Šiaulių oro uosto, ir būtent įmonės Šiaulių oro uosto, jie nepretendavo ir neaplikavo į poreikius. Deja, pražiopsojo šitą momentą. Na, o dabar antrasis etapas bus vadinamasis „Smart Parkas“, jeigu jie kalbėsis su laisvąja ekonomine zona, tai atitinkamai, matyt, tuos poreikius gali jie pateikti jiems.
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ar galėčiau papildyti? Norėčiau gerbiamajai Seimo narei pasakyti, ką jinai tikriausiai ir žino, kad akcinė bendrovė Šiaulių oro uostas yra antžeminė aviacijos aptarnavimo bendrovė, kurios šimtaprocentinis savininkas yra Šiaulių miesto savivaldybė. Jeigu Šiaulių miesto savivaldybė su savo bendrove turi gerą investicinį planą, tai šiuo metu ir bankuose, ir visur kitur tam planui įgyvendinti galima rasti lėšų. Bet ar imti investuoti, kai nėra į ką, nėra idėjos investuoti, arba investuoti į nuostolingą veiklą, turi apsispręsti šeimininkai, ką daryti su tokia bendrove.
PIRMININKĖ. Jeigu turite atsakymą, galite. Prašom, ministre.
L. A. LINKEVIČIUS. Aš, kaip užsienio reikalų ministras, visai neturiu ko pasakyti, o kaip buvęs krašto apsaugos ministras arba šiek tiek buvęs tame oro uoste esu ne kartą sakęs savivaldybės vadovams, kad potencialiai (kolega susisiekimo ministras pataisys) buvo anuomet patikimiausias ir galingiausias nusileidimo takas, kur galėjo leistis net kosminiai laisvai. Dar truputį investavus į transporto infrastruktūrą, tikrai jį galima paversti tam tikru logistikos centru, bet to padaryti automatiškai nepavyks, jeigu nebus verslo planų. Jeigu nebus, kaip minėjo kolega, įtikinamų investicinių planų, jeigu to nepajėgia daryti savivaldybė, tai turėtų pasitelkti tuos, kurie pajėgūs, iš tikrųjų čia yra jų iniciatyvos reikalas. O potencialiai tai gali būti labai pelningas objektas, visų pirma, ir labai naudingas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia J. Kondrotas. Ruošiasi gerbiamasis A. Dumbrava.
J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū. Gal čia aš ir kolegos paklausiu, nes jis dažnai klausdavo užsienio reikalų ministro, kaip reikalai tarp mūsų Lietuvos ir Baltarusijos 50 kilometrų dėl bevizio pasikeitimo? Ačiū.
L. A. LINKEVIČIUS. Kaip smagu šį kartą, taip nebūdavo. Deja, aš turiu… Galite tą patį įrašą paleisti, jeigu kartais įrašėte mano tą kalbą. Deja, baltarusiai dar tebedelsia, nes kokių nors objektyvių priežasčių tikrai neišsako. Ką maksimaliai teko girdėti, tai jie nori įvertinti patirtį, kuri su Latvija, sakykim, susiklostė, kur įvestas tas režimas, bet kartu priduria, kad nelygiavertė situacija. Jeigu pasižiūrėsite į žemėlapį, kas yra Latvijos 50 kilometrų juostoje, kiek ten yra, sakysim, didelių gyvenviečių arba kokių nors traukos centrų ir kiek Lietuvos 50 kilometrų juostoje būtų, kur yra ir Vilnius, ir Druskininkai, tai jie tiesiog bijo tos konkurencijos, aš taip spėju, todėl tai labai vangiai vyksta. O akivaizdžių argumentų nėra. Labai tikimės, kad vis dėlto ta jų pozicija pasikeis.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi gerbiamasis V. Juozapaitis.
A. DUMBRAVA (TTF). Labai ačiū. Gerbiamasis užsienio reikalų ministre, reikėtų jiems notą įteikti, kad jie pradėtų rūpintis, ko gero.
Būtų klausimas premjerui, o galbūt ir energetikos ministrui. Mes kalbame apie Astravo elektrinę, bet ar neatrodo mums, mielieji, kad mes labai ilgai, nepadoriai ilgai, neapsisprendžiama dėl Visagino atominės elektrinės? Jau kiek buvo, sakote, derinimų ir su regioniniais partneriais, dabar vėl nieko, nieko. Tai galbūt paskutinis mano klausimas, daugiau neklausinėsiu to, bet, kaip jums atrodo, gal vis dėlto reikėtų žmonėms pasakyti, į kurią pusę mes einame? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Yra padarytas labai didžiulis darbas, kiek aš žinau, netgi frakcijose bus pristatyta Lietuvos energetikos strategija.
O konkrečiai atsakydamas į jūsų klausimą tikrai nenorėčiau atimti tam tikros informacijos iš energetikos ministro, kuris tikrai turi ją išsamią. Mes vakar apie tai netgi ir Norvegijoje kalbėjome su ministre pirmininke (irgi buvo keliamas klausimas) ir su kitais politikais. Prašau, ministre.
R. MASIULIS. Ačiū. Ačiū už klausimą. Jau metų pradžioje mes tą klausimą komentavome. Kaip žinome, šis projektas plėtojamas su mūsų kaimynėmis Latvija ir Estija, esame su jų ministrais sutarę: kadangi šie metai yra kardinalių pokyčių energetikoje metai, kai yra pastatytos elektros linijos į Lenkiją ir į Švediją, mes išnaudosime šiuos metus įvertindami, kaip formuojasi elektros rinka. Tada, kai jau suprasime, kaip veikia rinkos mechanizmai, kokių rinkos kainų galime tikėtis, mes galėsime naujoje šviesoje matyti šį projektą. Svarbu yra pabrėžti, kad mūsų atominis projektas yra parengtas gerai. Jeigu mes norėtume, galėtume gana greitai statyti, bet reikalingi ir ekonominiai argumentai. Kai jis buvo pradėtas plėtoti pačioje pradžioje, vyraujantys buvo ekonominiai argumentai, nes mūsų biržoje kainos buvo gana didelės. Mes esame paskaičiavę, kad savikaina tokios atominės elektrinės galėtų būti apie 50 eurų už megavatą. Tuo metu biržoje mūsų kainos buvo 60–65 eurai už megavatą. Šiuo metu (aišku, pavasaris, visada elektros kainos yra mažesnės) vidutinės mūsų kainos yra apie 30–35 eurus už megavatą, kas yra žemiau, nei būtų atominės elektrinės savikaina. Taigi pažiūrėsime, kokie bus metai, kaip dėliosis kaina, ypač tai priklausys nuo mūsų kaimynų norvegų, švedų energetikos politikos. Todėl mes ir lankėmės Švedijoje, lankėmės Norvegijoje. Norime suprasti, ką švedai darys su savo atomine energetika. Jeigu švedai staiga nuspręstų uždaryti savo senąsias atomines elektrines, biržoje elektros kaina reikšmingai išaugtų ir staiga atsirastų tos ekonominės prielaidos mūsų projektui. Sakykime, jis yra gerai parengtas, bet jam turi atsirasti ir ekonominės sąlygos.
Ir kita galimybė, jeigu Lenkija įsitrauktų į mūsų projektą ir paimtų nemažą dalį to projekto kaštų, kartu ir elektros, tai jis taptų mums finansiškai įkandamas, nes vienai Lietuvai statyti tokį projektą, jis yra per didelis. Taigi esame tokios laukimo būsenos. Pirmiausia įvertinti rinkos situaciją, tada sėsti su kaimynais ir vertinti tą, ką turime.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia gerbiamasis V. Juozapaitis. Ruošiasi E. Gentvilas.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Aš trumpai pakomentuodamas dėl situacijos, kai neįsileidžiami Seimo nariai arba šiaip žmonės iš visuomenės į tam tikras savivaldybes, noriu papasakoti kada nors savo asmeninę patirtį, kai buvau neįleistas būtent Utenos savivaldybės mero ir pasakyta, kad į mano mokyklas jokie Seimo nariai be mano leidimo neįeis. Bet čia kitam kartui.
O dabar aš noriu kreiptis į socialinės apsaugos ir darbo ministrę ir paklausti. Vakar Seime, mūsų Švietimo, mokslo ir kultūros komitete mes turėjome klausymus dėl naujo Teatrų ir koncertinių įstaigų įstatymo, kuris jau po pateikimo yra priimtas, kurį rengia Kultūros ministerija kartu su Vyriausybe. Ir jame yra visiškai eliminuotos darbo grupės ministerijoje siūlytos papildomos socialinės garantijos, tiksliau, papildomiems segmentams žmonių, muzikantų, aktorių, kitų specialybių žmonių, kurios yra gyvybiškai būtinos ir tikrai šiuo metu yra diskriminuojamos kitų profesijų atžvilgiu. Vakar ministerijos atstovai patikino, kad tai buvo išskirtinai Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos iniciatyva išbraukti tie visi dalykai. Aš tik noriu paklausti, ar tai yra tiesa, ar ministras, ar ministerija nepakankamai gynė savo pozicijas, ar jūs taip nemylite teatrų ir koncertinių įstaigų žmonių? Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš tiesų Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovai ir konkrečiai aš visą laiką pasisakau už visas socialines garantijas ir tikrai niekada nepasakau, kad vienai ar kitai grupei reikėtų išbraukti, o priešingai – kovoju už tas socialines grupes ir jų socialines garantijas. Į jūsų konkretų klausimą aš negalėčiau atsakyti, kokia ten buvo situacija, bet, gerbiamasis Seimo nary, aš tikrai išsiaiškinsiu, kaip vyko diskusija ir kas davė teisę manipuliuoti būtent mano vardu ar ministerijos vardu ir teikti tokias įžvalgas. Mes tikrai pasisakome už socialinę politiką, kartais visko negalime, be abejonės, padaryti, nes puikiai suprantame, kad valstybės yra riboti finansai, tačiau visos iniciatyvos mūsų ministerijos yra palaikomos dėl socialinės politikos, žmogaus ir socialinių garantijų.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi R. Baškienė.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Klausimas premjerui ir vėl dėl „Rail Baltica“. Kadangi S. Dailydka, „Lietuvos geležinkelių“ generalinis direktorius, pareiškė taip gana, sakyčiau, kategoriškai, kad bendra įmonė tampa trukdžiu, stabdžiu, tai problemas žinome, tačiau S. Dailydka pareiškė ir kitą dalyką. Siekiant priimti sprendimus, reikia aukštesnio lygio vadovų įsikišimo, tai yra lyg apeliuoja ponas S. Dailydka, kad premjeras ar galų gale Prezidentė turėtų imtis spręsti šitą klausimą, pirmiausia santykių su Latvija ir su Estija. Kaip jūs vertinate tą situaciją, kad Lietuvai gali netekti tų pinigėlių, galų gale naudos. Ir ar planuojate kokius nors susitikimus Baltijos šalių valdovų lygiu peržiūrėti bendros įmonės „RB Rail“, rodos, ji taip vadinasi, dėl „Rail Baltica“ tiesimo klausimų? Kokie jūsų planai?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galiu pasakyti, kad Baltijos šalių ministrų pirmininkų taryboje bendros įmonės sukūrimo visi klausimai buvo išspręsti. Dokumentai buvo pasirašyti ir tolesnis darbas dėl projekto įgyvendinimo yra perduotas Susisiekimo ministerijos darbuotojų lygiu, o po to, aišku, akcinės bendrovės „Geležinkeliai“ tikriausiai vadovų lygiu. Gal tiesiog susisiekimo ministras papildys, kas yra nuveikta. Ministrų pirmininkų lygiu viskas yra sutarta, jokių prieštaravimų nebebuvo, pasiektas sutarimas, dar kartą kartoju, dėl bendros įmonės įsteigimo yra numatyta, kiek kiekvienoje šalyje, kurioje šalyje bus kokie atliekami darbai, o už organizacinius darbus Ministras Pirmininkas tikrai nėra atsakingas.
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Labai ačiū. Galėčiau tik patvirtinti, kad politiniu lygmeniu nesutarimų jokių nėra, kad antrai SEF fondo pinigų paraiškai visos valstybės kartu su bendra įmone pasirašė paraišką bendram vokui, turimam kiekvienos valstybės. Dabar iškyla tiesiog diskusinių dalykų, procedūrinių dalykų, kaip visus tuos darbus tvarkingai įgyvendinti ir koks geriausias kelias, kad nė viena iš valstybių nenukentėtų, kad visi darbai nestrigtų, kad viešieji pirkimai būtų tarptautiniai ir skaidrūs. Ir apie tai vyksta derybos ir susitikimai. Nematau nieko blogo, kad „Lietuvos geležinkelių“ vadovas kartais pasako savo nuomonę. Sakykime, jeigu deryboms vykstant prireiks ministrų lygmens ar viceministrų lygmens, tas bus padaryta. Procesas vyksta, mano supratimu, pakankamai normaliai, viešojoje erdvėje šiek tiek pasišpilkuojama.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi M. Bastys.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių komitetas paskelbė baigiamąsias išvadas Lietuvai, įvertindamas, kaip Lietuvoje sekasi įgyvendinti Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją. Lietuva labai kritikuojama dėl netinkamo požiūrio į neįgaliuosius. Teigiama, kad nepritaikyta aplinka, nustatyta daug žmogaus teisių pažeidimų globos įstaigose ir t. t., ir t. t., akcentuojant, kad Lietuvoje progreso nėra. Kaip galėtumėte pakomentuoti Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių komiteto tokią labai kritišką išvadą mūsų Lietuvos atžvilgiu ir ką numatome daryti, kad situacija keistųsi? Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajai Seimo narei už klausimą. Taip, mes buvome Ženevoje, visa komanda Vyriausybės atstovų, kurie atstovavome ir gynėme ataskaitą, tačiau aš noriu atkreipti, gerbiamoji Seimo nare, jūsų dėmesį į tai, kad ataskaita buvo 2011 ir 2012 metų. Nuo 2012 metų iki šios dienos tikrai yra labai daug kas padaryta. Į komiteto narių klausimus, kurių, beje, kad ir kaip keista, visi akcentavo tai, buvo labai daug, mes praktiškai atsakėme į visus, parodydami pažangą. Tačiau taip, mes pripažįstame, kad tiek prieinamumas negalią turinčių žmonių tam tikrų viešųjų erdvių, ypač mažosiose teritorijose, savivaldybėse, yra nepakankamas. Taip, mes švietimo sistemoje nesame viską sutvarkę pagal Jungtinių Tautų konvencijos straipsnius. Taip, mes sveikatos sistemoje turime problemų ir tuose pačiuose globos namuose teikiant sveikatos paslaugas būtent negalią turintiems asmenims, proto ar psichikos negalią. Tačiau pažanga iš tiesų yra didelė. Jeigu mums reikėtų teikti ataskaitą 2013–2015 metų, ta pažanga labai ženkliai būtų matyti. Bet, dar kartą kartoju, tai buvo 2011–2012 metų ir noriu pasakyti, kad mes turbūt turėjome labai stiprius oponentus, tai mūsų neįgaliųjų organizacijos, kurios buvo pateikusios Jungtinėms Tautoms iš anksto alternatyvią ataskaitą. Bet mes tiesiog pastraipsniui, pagal kiekvieną straipsnį teikėme savo informaciją ir įvertinimas buvo toks, koks buvo, tačiau tai 2011–2012 metai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū už išsamų atsakymą. Klausia M. Bastys. Ruošiasi M. Adomėnas. Nėra. V. M. Čigriejienė.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mano klausimas būtų adresuojamas energetikos ministrui dėl Astravo atominės elektrinės. Jūs jau prieš tai išsakėte pateiktu klausimu, kaip Lietuvos Respublikos Vyriausybė spendžia šią problemą, tačiau taip sprendžiant, vien tik neperkant elektros, pagamintos Astravo atominėje elektrinėje, nesprendžiama dėl tos atominės elektrinės, dabar statomos, saugumo reikalavimų. Kitaip tariant, ar yra užtikrinta tinkama priežiūra? Mes matome, kad šiandien nėra užtikrinta tinkama priežiūra, kadangi yra pažeidžiami grynai statybos techniniai reikalavimai. O pastačius, tuo labiau bus dar sudėtingiau nustatyti, kokie buvo padaryti pažeidimai. Kas yra dabar daroma, be to, kad yra pareikšta, kad nebus perkama elektros energija, kad dabar būtų užbėgta įvykiams už akių? Dėkui.
R. MASIULIS. Didelė darbo kryptis ir dirbant su Europos Sąjunga įvairiose institucijose, tiek ESBO, tiek Orhuso konvencijos kontekste, tiek tiesiogiai su pačia Komisija. Ir ponas M. Šefčovičius viešėjo Lietuvoje, ir užsienio reikalų ministras ne kartą tą klausimą yra kėlęs su aukščiausiais Komisijos pareigūnais. Mūsų siekis yra, kad į tą spaudimą Baltarusijai įsijungtų ir Europos Komisija. Sankcijos neseniai Baltarusijai buvo atšauktos, tai jau yra dialogo galimybė ir tie klausimai turėtų būti sprendžiami ir tuo lygiu.
Lietuva yra, sakykime, ta aktyviausioji valstybė, kuri kelia detalius reikalavimus, kas tiksliai turi būti padaryta, kokie saugumo reikalavimai – ar tai būtų vandens iš Neries ėmimo klausimas, ar tai būtų apsaugos sistemų klausimas, ar tai būtų sarkofago statybos klausimas, ar tai būtų seisminių tyrimų klausimas, ar tai būtų streso testų klausimas. Mes detaliai esame parengę klausimus, kas turėtų būti padaryta, jeigu būtų ji pastatyta, kad ji būtų kokybiška. O jeigu jau tie reikalavimai jiems bus per sunkūs, tai gal tada išvis jos nepastatys. Tokiu būdu darbas tiek Europos Sąjungoje, tiek ir tie spaudimai, kuriuos jūs minėjote dėl elektros nepirkimo, ribojimo, yra skatinamieji, kad baltarusiai pradėtų tą elektrinę statyti tvarkingai, arba jeigu jau ne taip, tai tada išvis jos nestatyti.
Taigi dvi kryptys yra: viena – spaudimas per komerciją, kad jie susiprastų ir pradėtų statyti teisingai, kita – tarptautinė erdvė ir tarptautinis spaudimas. Nes fiziškai juk nenuvažiuosi į Baltarusiją ir nepradėsi pats statyti ar reguliuoti. Vis dėlto jų šalis, ką nori, tą jie įsileidžia. Mes naudojame absoliučiai visus būdus, kuriuos tik galime. Veikiame plačiai.
PIRMININKĖ. Ačiū, ministre. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi A. Mazuronis, bet nematau. Iš liberalų yra kas?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Gerbiamasis vidaus reikalų ministre, Lietuvoje buvo vykdoma pakankamai subalansuota, atitinkanti šalies nacionalinio saugumo interesus pabėgėlių atrankos ir priėmimo politika. O jūs teigiate, kad reikėtų kuo skubiau pabėgėlius apgyvendinti Lietuvoje. Prašom pasakyti, ar susilpninę atranką nesulauksime terorizmo grėsmių, nes gyventojai yra sunerimę po jūsų tokio pasisakymo? Ačiū.
T. ŽILINSKAS. Labai ačiū už klausimą. Labai džiaugiuosi, kad uždavėte ir galėsiu atsakyti, nes buvo tiesiog žurnalistų iškraipyti mano žodžiai ir suklaidinti tam tikri Seimo nariai.
Aš kalbėjau tik apie Vyriausybės prisiimtą įsipareigojimą ir priimto sprendimo įgyvendinimą, tai yra 1105 perkelti per dvejus metus, tai yra iki 2017 metų pabaigos. Apie jokius papildomus atsivežimus ir kalbos negali būti, ir tokios pozicijos mes laikėmės ir laikomės. Pirmiausia turi būti užtikrinamas sienų saugumas ir neturime kalbėti apie papildomas kvotas. Aš tiesiog sakydamas žurnalistams turėjau omenyje, kad perkėlimą vykdome kol kas vangiai. Ir po to gėda nuvažiuoti į Europos Sąjungą ir kolegoms pažiūrėti į akis, kad tik šešis tuo metu buvome perkėlę, kada turime įsipareigoję 1105. Ir kai vangiai vykdomi įsipareigojimai, tuomet kyla visokių iniciatyvų Europos Sąjungoje, Komisija pateikė apie privalomus perkėlimo mechanizmus, kam mes, aišku, ir nepritarėme. Aš turėjau omenyje tik grynai to Vyriausybės priimto sprendimo įgyvendinimą. Dėkui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia gerbiamas A. Mitrulevičius, nes A. Mazuronio nėra. Daugiau iš liberalų nematau, kas užsirašė. A. Mitrulevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū. Mano klausimas būtų buvęs žemės ūkio ministrei, bet, matau, jos nėra, bet gal bus atsakyta, gal premjeras atsakys. Tai susiję su žemės ūkiu. Po nepalankių gamtinių sąlygų, žiemą sniego nebuvimo, ypač Suvalkijos regione iššalo faktiškai 100 % žieminiai rapsai ir apie 70 % žuvo žiemkenčiai. Gal Žemės ūkio ministerija yra pateikusi Vyriausybei skaičius, kokie vis dėlto nuostoliai yra padaryti dėl gamtinių sąlygų ir kaip atsilieps žemės ūkio sektoriui būtent šitie nuostoliai, nes papildomai reikėjo pirkti ir sėklos, ir darbai, ir viskas. Aš manau, svarbus toks dalykas yra.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Žinau šią problemą. Kol kas dar Žemės ūkio ministerija Vyriausybei nėra pateikusi informacijos, bet aš manau, kad artimiausiu metu bus pateikta.
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Iš eilės klausia Vincė Vaidilutė Margevičienė. Vaidevutė, atsiprašau.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Vaidevutė, taip. Labai ačiū, gerbiama posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, noriu kalbinti jus ir socialinės apsaugos ir darbo ministrę, žinoma, ne apie kalafiorus.
Jauni žmonės, kurie nepaprastai smalsūs, labai inteligentiški ir gražūs, studijuojantys kolegijoje, turintys klausos negalią, kreipėsi į mane, norėdami girdėti ir matyti jūsų metinę ataskaitą. Deja, kad ir nupirkta labai brangi titravimo įranga, ir kolegijos studentai, kurie domisi, kas vyksta mūsų valstybėje, nieko negalėjo… na, matė vaizdą, bet tik tiek.
Gerbiama ministre, tai kurgi ta brangi įsigyta įranga, kad mūsų valstybės jaunimas… Tai yra akivaizdi Neįgaliųjų teisių konvencijos pažeidimo riba, kai informacijos net negali suteikti. Tai, kas vyksta mūsų valstybėje, tai yra tikrai labai blogai.
Aš kreipiausi vakar į Neįgaliųjų departamento vadovę. Ji man sakė, kad taip, įranga brangi yra, bet nesusitaria su nacionaliniu transliuotoju. Tai kas gi už tai dabar mūsų valstybėje atsakingas, kad jauni, smalsūs žmonės negali turėti informacijos? Labai ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš išsamiai į jūsų užduotą klausimą negalėčiau šiuo metu atsakyti, bet tikrai įsigilinsiu, išsiaiškinsiu ir kitą savaitę atsakysiu. Gal mane tiesiog socialinės apsaugos ir darbo ministrė papildys?
A. PABEDINSKIENĖ. Aš taip pat galėsiu gerbiamai Seimo narei pateikti visą informaciją, tik noriu pasakyti, kad pati lankiausi ne vieną kartą pas nacionalinį transliuotoją dėl derybų, būtent dėl titravimo, ir apskritai kaip pagelbėti tą negalią turintiems žmonėms, ir ne vien tik jauniems. Mums yra svarbios visos amžiaus grupės, nes visi turi valdyti informaciją ir ji turi būti būtinai prieinama. Aš tikrai pasidomėsiu šituo klausimu, kodėl taip atsitiko. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi E. Jonyla.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš norėčiau paklausti energetikos ministrą. Vis dėlto kalbant apie Astravo atominės elektrinės statybą ir mūsų valstybės nuostatas šios statybos atžvilgiu, be abejo, mes prieš tokią nesaugią elektrinę esame pasisakę ne kartą ir turbūt dar daugiau ir aktyviau pasisakysime ryšium su tuo, kas įvyko visai neseniai, dėl tos griūties kai kurių statinių, tačiau norėčiau paklausti. Vis dėlto kaip fiziškai mes atsiribosime nuo elektros energijos tiekimo (tarkime, kad ji bus pastatyta) iš Baltarusijos? Jūs dažnai kalbate apie keitiklius. Bet ar išjungti mes galėsime savo valstybės teritorijoje, ar ne, jeigu vis dėlto elektros energija bus tiekiama iš Baltarusijos? Ačiū.
R. MASIULIS. Ačiū už klausimą. Jau nemažai buvo kalbėta. Gal pabandysiu tuos techninius niuansus paaiškinti, kokios yra realios mūsų galimybės.
Neseniai KTU mokslininkai atliko studiją, ji vakar ir Seime buvo pristatyta, kokios yra mūsų galimybės, kurios yra greičiausiai, pigiausiai įgyvendinamos, kurios yra sudėtingesnės, kurios turi kitų niuansų. Kaip minėjau, yra trys galimybės, tiksliau, aš taip sugrupuočiau, dvi galimybės: komercinis ir fizinis ribojimas. Komerciniam ribojimui mes esame pasirengę jau dabar, mums reikėtų duoti nurodymą į savo biržą, kad baltarusiška elektra… Ir čia svarbu atkreipti dėmesį, kad tai nebūtų atskiriama – atominiai elektronai, neatominiai elektronai, to techniškai ir fiziškai neįmanoma padaryti, todėl reikėtų kalbėti apie visos elektros iš Baltarusijos ribojimą, kad mūsų biržoje tiesiog nebūtų priimami komerciniai pavedimai prekiauti baltarusiška elektra.
Tai apribotų baltarusių komercines galimybes per Lietuvą išeiti į Vakarų Europą parduodant savo elektros energiją, nes visa elektra, patekusi į Lietuvos teritoriją, privalo būti registruojama mūsų biržoje. Jeigu ji nėra registruojama mūsų biržoje, fiziškai (gal dėl fizikos dėsnių, dėl kitų dalykų) ji gali tekėti, bet tai būtų tik elektros mainai dėl fizikinių dalykų, tikrai ne komerciniai. Jie iš to negautų absoliučiai jokios komercinės naudos ir tai juos skatina ir dabar, tikiu, tą elektrinę statyti kokybiškai. Čia pats lengviausias, pats pigiausia būdas. Jį dar reikia gerai paruošti teisiniu apsektu, tokie nurodymai yra duoti, mes tą planą rengiame.
Kiti yra šiek tiek sudėtingesni. Vienas, kaip minėjau (iš techninio), yra keitiklio statyba. Keitiklio statyba turi ir pliusų, ir minusų. Vienas iš pliusų yra tai, kad mes, pastatę tą keitiklį, galėtume apriboti, kaip norime, kokio dydžio galią mes norėtume per savo sieną praleisti, kokią galią norėtume riboti, turėtume tokias fizines galimybes. Jo minusai yra tie, kad jis yra gana brangus, gali kainuoti apie 150 mln. eurų.
Antras klausimas, lyg pirma analizė rodo, kad mums užtektų vieno keitiklio, bet gali būti, kad detalesnės analizės parodys, kad reikės ne vieno keitiklio. Tai būtų mums gana brangu.
Antras dalykas, kad pats keitiklis šiek tiek iš dalies ir suponuoja, kad mes tikimės ilgalaikio prekybos balanso su baltarusiais, tokiu būdu lyg parodydami, kad kai mes sinchronizuosimės su Vakarų Europa, keitiklis mums bus reikalingas išlyginti dažnius tarp mūsų šalių, bet neapriboti srautų. Sakykime, tokia dviprasmiška keitiklio galimybė, nes gali būti naudojama ir tam, ir tam.
Ir kitas, sakykime, drastiškiausias, yra fizinis linijų ribojimas. Ar tai būtų kelių linijų išjungimas, kad sumažintume galingumą, ar visų linijų atjungimas, nes baltarusiai iš esmės išėjimą į Vakarų Europą turi per Lietuvą. Su Latvija linijos labai silpnos, su Lenkija visiškai silpnos, dar yra galimybė eiti per Rusiją, Suomiją ir tada tokiu būdu… Taigi Lietuva labai svarbi šalis šiuo atveju, bet dėl linijų ribojimo jau reikėtų labai labai atidžiai elgtis, kad nesumažintume energetinio saugumo mūsų šalyje.
Tuos klausimus visiškai išspręstų sinchronizacija ir todėl, ką mes ir akcentuojame, kad čia – ne tik dabartinės Vyriausybės klausimas, bet viso Seimo, visų mūsų europarlamentarų klausimas, kad mes siektume sinchronizacijos per Lenkiją, siektume Lenkijos pagalbos šiame darbe, nes Lenkijos indėlis bus labai svarbus. Tai didelis tarptautinis darbas.
Jeigu mums pavyktų sinchronizuoti su Lenkija, tai tada mes galėtume kad ir visas linijas uždaryti nesumažinę energetinio saugumo. Iki sinchronizacijos su Vakarų Europa, kurią numatome 2025 metais, reikėtų jau būti atidesniems, kokius vis dėlto būdus taikyti, kad nesumažintume savo sistemos patikimumo. Taigi čia tikrai yra toks didelis ir dėkingas tiriamasis darbas, kuris dabar yra daromas dėl tų fizinių veiksmų.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Ministras išsamiai paaiškino. Šiandien visą dieną klausinėjate apie energetiką. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi K. Grybauskas.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Aš norėčiau paklausti ūkio ministro. Gerbiamas ministre, sakykite, pas mus Lietuvoje ūkio subjektas jau gali užimti iki 40 % rinkos dalies. Ar negalvojame apie šio procento mažinimą, nes kol turėsime sukoncentruotas ir perdirbimo struktūras, tol mūsų Konkurencijos įstatymas bus neveiklus. Šis įstatymas nėra tobulas ir veiksmingas – tuo įsitikinome ir žvelgdami į produktų kainas lentynose. Ar numatoma ką nors padaryti, ar ne? Dėkoju.
E. GUSTAS. Konkurencijos taryboje yra bendra norma – 40 % koncentracija vienai įmonei, tuo tarpu prekybos tinklams koncentracija yra numatyta 30 % ir trims įmonėms bendrai paėmus koncentracija – daugiau kaip 70 %. Palyginti su Europos Sąjunga, pas mus koncentracija yra gana žema, nes koncentracija yra leidžiama 50 % ir daugiau. Iš tikro tai yra svarstytinas klausimas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia K. Grybauskas. Ruošiasi A. Nesteckis.
K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Noriu paklausti aplinkos ministro, kaip atsakingo už Lietuvos miškų likimą. Ką numatote papildomai daryti kartu su Žemės ūkio ministerija dėl spartesnio per 200 tūkst. hektarų rezervuotų valstybės miškų perdavimo valstybinėms miškų urėdijoms bei į pardavimo aukcionus? Noriu priminti, kad mes kasmet prarandame apie 9 mln. eurų vien todėl, kad juose nevykdoma jokia ūkinė veikla, o jų būklė kasdien prastėja.
K. TREČIOKAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų problema žinoma ir ne tik būklė prastėja ir jų tvarkymas urėdijoms kainuoja. Mes artimiausiu metu teiksime siūlymą didesnę dalį šitų miškų parduoti arba perduoti urėdijoms tvarkyti. To rezervo šiuo metu kaip ir nebereikia, na, kažkokį reikėtų pasilikti, jeigu kam reikėtų nuosavybę atkurti, bet aplinkybės yra tokios, kad tai yra našta, o iš tikrųjų tas miškas turi duoti pelną, kaip ir visas…
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Paskutinis klausia A. Nesteckis. Prašom.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju Pirmininkei. Mano klausimas būtų sveikatos apsaugos ministrui, tačiau kadangi jo dabar nėra, tai norėčiau pasakyti dėl Kauno rajono savivaldybės mero draudimo vykdyti pilietiškumo pamokas. Noriu pasakyti, kad tai yra netiesa. Kiek žinau, ir iki šiol, ir opozicijos Seimo nariai vykdė pilietiškumo pamokas, kiek žinau, ir pirmadienį vyks pilietiškumo pamokos Seimo narių opozicijos Kauno savivaldybėje. Noras sumenkinti lyderius, manau, yra…
PIRMININKĖ. Prašom klausti.
A. NESTECKIS (LSDPF). Turiu laiko dar. Yra galimybė iš tikrųjų pasirinkti tokią taktiką, kad reikia menkinti tuos lyderius. Manyčiau, kad ta veikla yra aiškiai suprantama.
O klausimas būtų toks. Apsilankius pas šeimos gydytoją visą laiką esi siunčiamas pas specialistą, kuris vykdo privačias… Ir turi sutartį su poliklinikomis dėl nemokamų paslaugų. Kai pacientas nueina, visą laiką atsiduria tokioje situacijoje, kai nežino, ar turi galimybę pasinaudoti nemokama paslauga, ar neturi. Ar manote, kad tokia veikla yra priimtina, juo labiau kad vakar, nagrinėdami ir Antikorupcijos komisijoje, matėme, kad šiuo atveju yra piktnaudžiaujama?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Perduosim klausimą sveikatos apsaugos ministrui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Perduoti negalima, reikia atsakyti Seimo nariams į klausimus. (Balsai salėje) Na, nėra, tai kažkuris yra pavaduojantis ministras, jeigu nėra.
Dėkojame Vyriausybei, atsakėte į visus klausimus. Noriu gerbiamų Seimo narių paprašyti, jeigu galima, priimti dar porą Seimo nutarimų. (Balsai salėje) Dėl ko jūs norite? Dėl ko, klausiu. Dėl vedimo tvarkos?
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Taip, taip, taip. Dėl energetikos ministro atsakymo.
PIRMININKĖ. Tai čia jūs ne dėl vedimo tvarkos.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Aš pasinaudosiu statutine norma. Tuoj pasakysiu. Kai aš klausiau gerbiamo ministro, ar iš tikrųjų už suskystintų dujų laivą atsiskaitoma per ofšorą ir ar tai neatsiliepia nuomos kainoms…
PIRMININKĖ. Gerai, gal jūs individualiai tada.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). O ministras… Palaukite, Pirmininke, leiskite pasakyti. Ministras atsakė, kad tos bendrovės akcijos kotiruojasi biržoje, visiškai ne į temą. Tai kurios: ar ofšorinės, ar motininės? Tai aš manau, kad tai nėra atsakymas į klausimą, ir siūlau, prašau mano klausimą laikyti rašytiniu paklausimu.
PIRMININKĖ. Taip negalima, Statutas nenumato. Iš tiesų išsiaiškinkite individualiai, turite teisę parašyti raštą.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Čia ne privatus klausimas.
PIRMININKĖ. Turite teisę parašyti raštą ministrui, ministras raštu atsakys. Daugelis ministrų neišsamiai atsakė į Seimo narių klausimus ir tai yra ne pirmas kartas, tai jūs individualiai tada.
13.59 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 27 d. nutarimo Nr. XII-24 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-4368 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Dar porą nutarimų projektų, jeigu galime, rytiniame posėdyje. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 27 d. nutarimo Nr. XII-24 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-4368. Yra siūloma pakeisti narius. Vietoj ministrės A. Pitrėnienės įrašyti V. Filipovičienę. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Svarstymas. Ar po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Priėmimas. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 22 Seimo nariai: už – 21, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas (projektas Nr. XIIP-4368) priimtas. (Gongas)
14.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gruodžio 4 d. nutarimo Nr. XII-38 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komisijų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-4366 (patekimas, svarstymas ir priėmimas)
Dar yra vienas nutarimas, kurį turime šiandien priimti tam, kad per duomenų bazę mes galėtume paskelbti ir priimti po to kitą nutarimą. Seimo Peticijų komisijos pirmininkas P. Čimbaras netenka galios, nes yra išrinktas… Kaimo reikalų komitetui teiksime. Pirmiausia turime išbraukti iš pirmininko pozicijos. Po pateikimo galime sutarti? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu.
Svarstymas. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta.
Priėmimas. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Perkelsime į komitetą.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 24 Seimo nariai: už – 22, prieš nėra, susilaikė 2. Seimo nutarimas (projektas Nr. XIIP-4366) priimtas. (Gongas)
14.02 val.
2016 m. gegužės 6 d. (penktadienio) posėdžio darbotvarkės tvirtinimas
Gerbiami kolegos, jums leidus, dar pristatysiu rytdienos darbotvarkę. Rytdienos darbotvarkėje – Darbo kodeksas. Kaip ir esame sutarę, pradedame 9 valandą. Bus vienas mano teikiamas nutarimas dėl Kaimo reikalų komiteto… P. Čimbaro patvirtinimo, nes turi būti įregistruota duomenų bazėje, sistemoje. Tai rytoj bus tik išbraukimas, todėl rytdienai, jeigu sutinkate. O visi kiti klausimai – kitą savaitę. Kitos savaitės darbotvarkę pristatysiu rytoj. (Balsai salėje) Yra numatyta dirbti iki 13 valandos. Seniūnų sueigos nebus.
Kviečiu registruotis.
Dar gerbiamas A. Palionis norėjo kažko paklausti. Prašau. Tuoj. Turiu suteikti žodį.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš noriu jūsų paprašyti. Kadangi kovo mėnesį buvo surinkti parašai dėl Ginklų ir šaudmenų įstatymo projekto Nr. XIIP-3833, bet jis nebuvo įtrauktas į darbotvarkę, nes nepraėjo pusė metų po svarstymo, kai mes tą projektą atmetėme, o balandžio 13 dieną… Kai mes atmetėme svarstymo metu projektą Nr. XIIP-3175, tai buvo pernai metų spalio 13 dieną. Balandžio 13 dieną jau suėjo pusė metų po šitų straipsnių svarstymo. Aš norėčiau, kad įtrauktumėte į darbotvarkę projektą Nr. XIIP-3833, nes yra surinkti 47 parašai.
PIRMININKĖ. Kitai savaitei. Aš kitos savaitės darbotvarkę rytoj pristatysiu, tada spręsime. Mes sutarėme, kad penktadieniais svarstome tik Darbo kodeksą ir yra vienas rytinis posėdis.
Registruojamės.
Užsiregistravo 23 Seimo nariai.
Ačiū ištvermingiausiems. Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.