![](content_files/image001.png)
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
Sveikatos reikalų komitetas
PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA
DĖL LIETUVOS
RESPUBLIKOS Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 straipsnio pakeitimo
įstatymo projekto NR. XIVP-2936
2023-11-22 Nr. 111-P-38
Vilnius
1.
Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkas A. Matulas, Komiteto pirmininko pavaduotojas R.
Žemaitaitis, Komiteto nariai: M. Danielė, P. Kuzmickienė, O. Leiputė, M.
Navickienė, M. Puidokas, J. Sejonienė, L. Slušnys, Z. Streikus, R.
Šalaševičiūtė, A. Veryga.
Komiteto biuras: Biuro vedėja J. Bandzienė,
patarėjai K. Civilkienė, B. Sesickienė, V. Valainytė, padėjėjos M.
Neverkevičienė, D. Žukauskė.
Kviestieji asmenys: Sveikatos apsaugos
ministerijos atstovai D. Jankauskienė, A. Pečkauskas, Ekonomikos ir inovacijų
ministerijos atstovai N. Morozaitė-Rasmussen, O. Šmitas, A. Kavaliauskienė, Valstybinės
ligonių kasos atstovai G. Kacevičius, E. Galčiūtė, Migracijos informacijos
centro „Renkuosi Lietuvą“ atstovė E. Oleškevič, VŠĮ „Investuok Lietuvoje“
atstovas V. Trapinskas.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų
išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau –
pasiūlymai):
Eil.
Nr.
|
Pasiūlymo teikėjas, data
|
Siūloma keisti
|
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė
|
Argumentai,
pagrindžiantys nuomonę
|
str.
|
str. d.
|
p.
|
1.
|
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-06-26
|
1
|
2
|
|
Įvertinę projekto atitiktį
Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos
taisyklėms, teikiame šią pastabą.
Pagal projekto 1 straipsnio 2
dalimi keičiamo Sveikatos draudimo įstatymo (toliau – keičiamas įstatymas) 6
straipsnio 1 dalies 8 punktą privalomuoju sveikatos draudimu būtų draudžiami
šiame punkte nurodyti asmenys – Lietuvos Respublikos piliečių, užsieniečių,
nuolat gyvenančių Lietuvos Respublikoje, ir užsieniečių, turinčių teisę
laikinai gyventi Lietuvoje ir draudžiamų privalomuoju sveikatos draudimu,
sutuoktiniai arba asmenys, su kuriais yra sudaryta registruotos partnerystės
sutartis ir (arba) nepilnamečiai šeimos nariai, turintys leidimą laikinai
gyventi Lietuvos Respublikoje arba Sąjungos piliečio šeimos nario
leidimo gyventi šalyje kortelę. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad įstatymo
„Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2 straipsnio 251 dalyje
Sąjungos piliečio šeimos nario leidimo gyventi šalyje kortelė yra apibrėžiama
kaip „dokumentas, kuriuo patvirtinama Europos Sąjungos valstybės narės
piliečio šeimos nario arba kito asmens, kuris pagal Europos Sąjungos teisės
aktus naudojasi laisvo asmenų judėjimo teise, kurie nėra Europos Sąjungos
valstybės narės piliečiai, teisė laikinai ar nuolat gyventi Lietuvos
Respublikoje“. Taigi šia kortele gali būti patvirtinama minėtų
užsieniečių teisė gyventi Lietuvos Respublikoje tiek laikinai, tiek ir nuolat.
Atsižvelgus į tai, kad užsieniečių, nuolat gyvenančių Lietuvos Respublikoje,
pareiga mokėti privalomojo sveikatos draudimo įmokas, jau yra įtvirtinta
keičiamo įstatymo 6 straipsnio 1 dalies 1 punkte, siūlytume tikslinti
keičiamo įstatymo 6 straipsnio 1 dalies 8 punkto nuostatą: po žodžių
„Sąjungos piliečio šeimos nario leidimo gyventi šalyje kortelę“ įrašant
žodžius „patvirtinančią jo teisę laikinai gyventi Lietuvos Respublikoje“.
|
Pritarti
|
|
3. Piliečių, asociacijų, politinių
partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai: negauta.
4. Valstybės ir savivaldybių
institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.
5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos
teisę, pasiūlymai:
Eil.
Nr.
|
Pasiūlymo teikėjas, data
|
Siūloma keisti
|
Pastabos
|
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė
|
Argumentai,
pagrindžiantys nuomonę
|
str.
|
str. d.
|
p.
|
1.
|
Seimo nariai A. Matulas, L. Slušnys, Z. Streikus,
2023-09-28
|
2
|
|
|
|
Argumentai:
Finansų ministerija, atsakydama į Ekonomikos ir inovacijų
ministerijos 2023 m. gegužės 30 d. raštą Nr. (4.5-82E)-3-1957 dėl įstatymo
projekto derinimo, pažymėjo, kad vadovaujantis Valstybės lėšomis
privalomuoju sveikatos draudimu draudžiamų asmenų skaičiaus prognozavimo
tvarkos aprašo, patvirtinto Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos
ministerijos direktoriaus 2011 m. gegužės 10 d. įsakymu Nr. 1K-81 „Dėl
Valstybės lėšomis privalomuoju sveikatos draudimu draudžiamų asmenų skaičiaus
prognozavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, 5 punktu Valstybinė ligonių kasa
prie Sveikatos apsaugos ministerijos kasmet iki einamųjų metų antro ketvirčio
pabaigos teikia ateinančių metų valstybės lėšomis draudžiamų asmenų skaičiaus
prognozę Sveikatos apsaugos ministerijai ir Finansų ministerijai ir vėliau
šie duomenys nėra tikslinami, todėl priėmus siūlomus pakeitimus
valstybės biudžeto asignavimai už draudžiamuosius 2024 m. nebus didinami.
Manytina, kad įstatymai, kurių įgyvendinimui reikalingos valstybės
biudžeto lėšos, turėtų būti priimami tik reikalingas lėšas numačius biudžete.
Siekiant tinkamai pasirengti įstatymo įgyvendinimui ir numatyti
įstatymo įgyvendinimui reikalingas lėšas, siūlytina įstatymo įsigaliojimo
datą pavėlinti, nukeliant ją į 2025 m. sausio 1 d.
Pasiūlymas: pakeisti 2 straipsnį ir jį išdėstyti
taip:
„2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas ir
įgyvendinimas
1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2
dalį, įsigalioja 2024 2025 m. sausio
1 d.
2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė iki 2023 2024 m.
gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.“
|
Pritarti
|
|
2.
|
Seimo narė M. Danielė, 2023-11-21
|
2
|
|
|
|
Argumentai:
Sveikatos reikalų komitete yra svarstomas Sveikatos draudimo įstatymo
Nr. I-1343 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2936. Šiam
įstatymo projektui 2023 m. rugsėjo 28 d. registruotas Pasiūlymas dėl įstatymo
įsigaliojimo termino atidėjimo iki 2025 m. sausio 1 d. Įstatymo įsigaliojimo
termino atidėjimas iki šios datos gali žymiai paveikti valstybės biudžetą ir
lemti 20 proc. aukštos kvalifikacijos darbuotojų pasitraukimą iš Lietuvos dėl
sveikatos priežiūros paslaugų neprieinamumo darbuotojų sutuoktiniams ar
registruotiems partneriams.
2022 metais Viešosios įstaigos „Investuok Lietuvoje“ atliktos
apklausos metu nustatyta, kad neįgyvendinus įstatymo projektu siūlomo pokyčio
laiku, tiesioginių užsienio investicijų įmonės prognozuoja 20 proc. aukštos
kvalifikacijos darbuotojų pasitraukimą iš Lietuvos dėl sveikatos priežiūros
paslaugų neprieinamumo darbuotojų sutuoktiniams ar registruotiems
partneriams. Įvertinus vienos didžiausių iš Investuok Lietuvoje apklaustų
įmonių atvejį, 20 proc. darbuotojų pasitraukimas vien iš šios įmonės lemtų ~4,5
mln. eurų grynųjų pajamų nuostolį iš valstybės biudžeto (neįvertinus
valstybės investuotų administracinių ir finansinių resursų, susijusių su iki
šiol atliktu specialisto pritraukimu, migracija ir integracija).
Šiuo metu Lietuvoje gyvenantys iš užsienio persikėlę aukštos
kvalifikacijos specialistai 2023 m. bendrai lems 85,8 mln. eurų grynųjų
biudžeto pajamų iš darbo santykių bei sumokamo PVM, atėmus išlaidas
viešosioms paslaugoms.
Įgyvendinus pokytį būtų tikimasi išlaikyti iš užsienio
pritrauktų aukštos kvalifikacijos specialistų augimą, kurie lemtų didėjančias
valstybės biudžeto pajamas iš darbo santykių bei sumokamą PVM. Taip pat būtų
sudaromos sąlygos didinti dirbančiųjų dalį pažangiųjų technologijų gamybos ir
žinioms imliuose paslaugų sektoriuose Lietuvoje, transformuoti ekonomiką,
didinti produktyvumą ir Lietuvos konkurencingumą.
Pasiūlymas: pakeisti 2 straipsnį ir jį išdėstyti
taip:
„2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas ir
įgyvendinimas
1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2024 m. sausio liepos 1 d.
2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė iki 2023 m.
gruodžio 31 d. 2024 m. birželio 30 d. priima šio
įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
|
Nepritarti
|
Argumentai: Įstatymo
projekto aiškinamajame rašte nurodyta, kad lėšų poreikis šio įstatymo
įgyvendinimui 2024 m. gali sudaryti nuo 1 663 tūkst. iki 1 745 tūkst. eurų., tačiau 2024
m. valstybės biudžeto projekte papildomų lėšų šiam tikslui nėra numatyta.
Manytina, kad įstatymai, kurių įgyvendinimui reikalingos valstybės
biudžeto lėšos, turėtų būti priimami ir įsigalioti tik reikalingas lėšas
numačius biudžete.
Atsižvelgęs į tai, Komitetas siūlo, kad įstatymas įsigaliotų 2025 m. sausio 1 d., o rengiant 2025 m. valstybės biudžeto
projektą būtų atsižvelgta į priimto įstatymo nuostatas.
|
6. Seimo paskirtų papildomų komitetų / komisijų
pasiūlymai: papildomi komitetai nepaskirti.
7. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:
7.1. Sprendimas: pritarti Komiteto
patobulintam Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 straipsnio pakeitimo
įstatymo projektui XIVP-2936(2) ir Komiteto išvadai.
7.2. Pasiūlymai: nėra.
8. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru
sutarimu.
9. Komiteto paskirti pranešėjai: A. Matulas, R. Šalaševičiūtė.
10. Komiteto narių atskiroji nuomonė: nėra.
PRIDEDAMA. Komiteto siūlomas įstatymo projektas,
jo lyginamasis variantas.
Komiteto
pirmininkas (Parašas) Antanas
Matulas
Sveikatos reikalų komiteto biuro patarėja Kristina
Civilkienė