LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
Kaimo reikalų komitetas
PAGRINDINIO KOMITETO PAPILDOMA IŠVADA
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS MIŠKŲ ĮSTATYMO NR. I-671 4 IR 41 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIIIP-2288(2)
2019-07-23 Nr. 110-P-17
Vilnius
1. Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkas - Andriejus Stančikas, Komiteto pirmininko pavaduotojas Kazys Starkevičius, Komiteto nariai: Juozas Baublys, Petras Čimbaras, Aurimas Gaidžiūnas, Algimantas Salamakinas; Komiteto biuro patarėjai: Gintarė Remeikienė, Rolandas Juknevičius, Komiteto biuro padėjėja Renata Činskienė; kviestieji asmenys: Seimo narys Simonas Gentvilas, Algis Gaižutis - Lietuvos miško ir žemės savininkų asociacijos valdybos pirmininkas, Aidas Pivoriūnas – Privačių miškų savininkų asociacijos direktorius, Rolandas Klovas – Greenlex atstovas.
2. Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvados ir kitų ekspertų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas (2018-12-19)
|
|
|
|
Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, galiojantiems įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, pastabų neturime, tačiau atkreipiame dėmesį, kad 2019 m. liepos 9 d. buvo priimtas Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 (toliau – Miškų įstatymas) 41 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2296 (toliau – įstatymas Nr. XIII-2296), kuriuo taip pat keičiama Miškų įstatymo 41 straipsnio 3 dalis. Pažymėtina, kad teikiamo projekto įsigaliojimo data numatyta vėlesnė, negu įstatymo Nr. XIII-2296. Todėl teikiamo projekto lyginamasis variantas turėtų būti parengtas vadovaujantis teisės technikos taisyklėmis, kuriose yra nustatyta, kad tais atvejais, kai rengiamas teisės akto pakeitimo projektas, kai yra priimtas, bet neįsigaliojęs to paties teisės akto pakeitimas, o projektu daromi pakeitimai įsigaliotų kartu su neįsigaliojusiomis pataisomis arba vėliau, teisės akto projekto lyginamasis variantas rengiamas suvestinės teisės akto redakcijos, įskaitant priimtus, bet neįsigaliojusius pakeitimus, pagrindu. Be to, Seime yra registruotas Miškų įstatymo Nr. I-671 2, 4, 5, 6, 7, 8, 13, 18 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3491, kuriuo taip pat yra keičiamos Miškų įstatymo 4 straipsnio nuostatos. Atsižvelgus į tai, abiejų projektų nuostatas reikėtų suderinti tarpusavyje. |
Atsižvelgti. |
Įstatymo projekto Nr. XIIIP-2288(2) lyginamasis variantas parengtas ant 2019 m. liepos 9 d. Seimo priimto Miškų įstatymo 41 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIII-2296 teksto. Miškų įstatymo Nr. I-671 2, 4, 5, 6, 7, 8, 13, 18 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIIP-3491 svarstyme pagrindinis Aplinkos apsaugos komitetas padarė pertrauką svarstyme iki Seimo rudens sesijos, todėl jis, jei bus priimtas, įsigalios vėliau, nei Seimo priimtas įstatymo projektas Nr. XIIIP-2288(2). |
3. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo narys Simonas Gentvilas (2019-07-17) |
1(4) |
|
|
Argumentai: 2017 liepos mėnesį vykdytos miškų urėdijų konsolidavimo reformos metu LR aplinkos ministerijos rengtu aiškinamuoju raštu dėl Lietuvos Respublikos miškų įstatymo teigta: „Taip pat akcentuotina, kad 42 miškų urėdijos, veikdamos kaip savarankiški, maži ūkio subjektai, nėra pajėgios efektyviai reaguoti į nuolat rinkoje vykstančius pokyčius (medienos kainų kitimo tendencijas). Todėl krentant medienos kainoms, kai kurių miškų urėdijų ekonominė veikla tampa problematiška ir nepelninga.“ Vadinasi, kad urėdijos, kurių vidutinis plotas svyruoja nuo 22000-25000 ha yra nepajėgios ir per mažos, kad galėtų tinkamai reaguoti į nuolatinius rinkos pokyčius, o šiuo įstatymo projektu plotą siekiama dar labiau sumažinti iki 1500 ha. Tai lemtų neefektyvų privačių miškų ūkio paskirties žemės sklypų ploto išnaudojimą, ribotų savininkų galimybę investuoti į miško ūkininkavimo technologijas, išbandyti miško ūkininkavimo inovacijas bei sukurti tvarų miškų ūkį atsparų miškų kenkėjų, stichinių nelaimių periodams. Atsižvelgiant į tai, siūloma riboti privačių įmonių
nuosavybės koncentraciją nuo visų privačių miško valdų ploto. Pavyzdžiui,
Švedijoje jau nuo 1903 m., kuomet ši šalis priėmė pirmąjį Miškų įstatymą,
galioja apribojimas, kad didžiųjų kompanijų nuosavybėje bendrai turimas miško
plotas negali viršyti 25 proc. visų miškų ploto. Taip pat ištrinama nuostata, jog prokuroras gindamas viešąjį interesą teikia teismui ieškinį paimti privačią nuosavybę ir perduoti ją valstybės nuosavybėn. Tokia procedūra nėra galima. Vietoje to turi būti taikomas pirkimo arba kitokio miško žemės įsigijimo sandorio naikinimas.
Pasiūlymas: 4 straipsnį siūlau pakeisti ir jį išdėstyti taip: 4 straipsnis. Nuosavybės teisė į miškus ir valstybinės reikšmės miškai 1. Miškas nuosavybės teise gali priklausyti valstybei, fiziniams ir juridiniams asmenims bei užsienio valstybėse įsteigtoms organizacijoms, neturinčioms juridinio asmens statuso, tačiau turinčioms civilinį teisnumą pagal tų valstybių įstatymus. Užsieniečiai, užsienio juridiniai asmenys, užsienio valstybėse įsteigtos organizacijos, neturinčios juridinio asmens statuso, tačiau turinčios civilinį teisnumą pagal tų valstybių įstatymus, mišką turi teisę įsigyti Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo nustatyta tvarka. Lietuvos Respublikos miškuose pagal plotą vyrauja valstybinė miškų nuosavybė. 2. Asmuo ar susiję asmenys gali įsigyti tiek miškų
ūkio paskirties žemės Lietuvos teritorijoje, kad bendras jiems priklausantis
iš valstybės ir kitų asmenų įsigytos miškų ūkio paskirties žemės sklypų
plotas nebūtų didesnis kaip 5% visos Lietuvos privačių
miškų savininkų valdų ploto.
ai – asmeniui, kuris siekia įsigyti žemės, priklausančio miškų ūkio paskirties žemės i-tojo sklypo plotas (ha); bj – j-ojo juridinio asmens, kuriame asmuo, kuris siekia įsigyti žemės, yra akcininkas arba planuoja įsigyti akcijų, bendras priklausančio miškų ūkio paskirties žemės sklypų plotas (ha); sj – j-ojo juridinio asmens asmeniui, kuris siekia įsigyti žemės, priklausančių ar planuojamų įsigyti akcijų skaičius; mj – bendras j-ojo juridinio asmens, kuriame asmuo, kuris siekia įsigyti žemės, yra akcininkas arba planuoja įsigyti akcijų; Sį – norimo įsigyti miškų paskirties žemės plotas (ha). 3. Susijusiais asmenimis laikomi sutuoktiniai, taip pat tėvai (įtėviai) ir nepilnamečiai jų vaikai (įvaikiai). 4. Susijusiais asmenimis laikomi juridiniai asmenys, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai (per juridinį asmenį, kuriame valdo ne mažiau kaip 25 procentus akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti juridinio asmens dalyvių susirinkime) valdo daugiau kaip 25 procentus kito juridinio asmens akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti šio juridinio asmens dalyvių susirinkime. 5. Susijusiais asmenimis taip pat laikomi juridiniai asmenys, kuriuose, kaip ir pageidaujančiame įsigyti miškų ūkio paskirties žemės sklypą juridiniame asmenyje, tas pats asmuo arba tie patys asmenys valdo daugiau kaip 25 procentus juridinio asmens akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti juridinio asmens dalyvių susirinkime.
7. 8. 1) atidalijama bendraturčių valdoma privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė, jeigu šie sklypai buvo suformuoti atkuriant nuosavybės teises asmenims bendrosios nuosavybės teise pagal įstatymus, reglamentuojančius piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimą. Šiuo atveju privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė gali būti padalyta į ne daugiau dalių, negu sprendime nurodytas bendraturčių skaičius dėl nuosavybės teisių atkūrimo šiame sklype; 2) atidalijama privati miško valda, kurioje yra žemės ūkio naudmenos, atidalijant šias žemės ūkio naudmenas. Šiuo atveju formuojami du – miškų ūkio paskirties ir žemės ūkio paskirties – žemės sklypai, o suformuoto miškų ūkio paskirties žemės sklypo plotas negali būti mažesnis negu iki atidalijimo buvusios miško žemės plotas; 3) atidalijama privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė, kurioje yra teisėtai pastatytas gyvenamasis namas arba gyvenamasis namas kartu su jo priklausiniais, Nekilnojamojo turto registre įregistruotas atskiru nekilnojamojo turto objektu (pagrindiniu daiktu), formuojant atskirus žemės sklypus – miškų ūkio paskirties žemės sklypą ir kitos paskirties žemės sklypą, kuris formuojamas gyvenamajam namui kartu su jo priklausiniais, Nekilnojamojo turto registre įregistruotam atskiru nekilnojamojo turto objektu (pagrindiniu daiktu), eksploatuoti; 4) atidalijama privati miško valda buvusiai sodybai atstatyti. 9. 1) miškai, esantys valstybiniuose rezervatuose, valstybinių parkų rezervatuose ir rezervatinėse apyrubėse, Kuršių nerijos nacionaliniame parke; 2) miestų miškai; 3) valstybiniai miško medelynai ir sėklinės miško medžių plantacijos; 4) miškų mokslinio tyrimo ir mokymo bei selekcinės sėklininkystės objektų miškai, kurių plotus ir ribas tvirtina Vyriausybė; 5) valstybiniai miškai 7 km pločio juostoje nuo Baltijos jūros ir Kuršių marių, į kuriuos neatkurta nuosavybės teisė pagal Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymą; 6) kiti miškai, Vyriausybės sprendimu priskirti valstybinės reikšmės miškams. 10. 11. 12.
2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas 1. Šis įstatymas įsigalioja 2019 m. gegužės 1 d. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija iki 2019 m. balandžio 30 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.
|
Nepritarti. |
Pasiūlymas neaiškus: dydis „5%“ kasmet gali svyruoti, be to, nepateikti motyvai, kodėl dydis siejamas tik su privačių miškų savininkų, o ne visų Lietuvos miškų, ploto dydžiu. Miško žemės sklypo pirkėjo deklaracija įvedama siekiant užtikrinti miškų paskirties žemės pardavimo sandorių skaidrumą bei nustatyti atsakomybę už įstatymo reikalavimų sąmoningą nesilaikymą, todėl neaišku, kodėl siūloma atsisakyti šio reikalavimo. |
2. |
Seimo narys Mykolas Majauskas (2019-07-19) |
1(4) |
(3) |
|
Argumentai: 2006 metais Lietuvoje buvo imtasi riboti žemės ūkio paskirties žemės įsigijimą, įvedant maksimalų 500 hektarų žemės nuosavybės ribą vienam asmeniui ar įmonei. 2014 m. šis ribojimas buvo išplėstas ir nustatytas ir susijusiems asmenims. Tokiais Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatyme yra laikomi sutuoktiniai, taip pat jų tėvai (įtėviai) ir nepilnamečiai jų vaikai (įvaikiai). Kaip rodo praktika, toks apibrėžimas yra per siauras, neužkertantis kelio piktnaudžiavimui jo spragomis apeidinėjant nustatytus limitus per pilnamečius vaikus, šoninę giminystės liniją ir kitus į apibrėžimą nepatenkančius giminaičius. Tai sudaro sąlygas masiškai žemės ūkio paskirties žemės koncentracijai nepaisant konkurenciją ginančių ribojimų - beveik pusė Lietuvos žemės ūkio paskirties žemės priklauso vos 3 % ūkininkų. Norint užkirsti kelią analogiškos situacijos susidarymui Lietuvos miškų sektoriuje yra būtina įvesti atitinkamus saugiklius. Įstatymo pakeitimu siūlomas susijusių asmenų apibrėžimas yra per siauras, todėl siūloma jį praplėsti ir nustatyti jį vienodą su naudojamu Lietuvos Respublikos gyventojų pajamų mokesčio įstatyme.
Pasiūlymas: 1. Pakeisti projekto 1 straipsniu dėstomo Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 4 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: “3.Susijusiais asmenimis laikomi 2. Papildyti projekto 1 straipsniu dėstomo Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 4 straipsnį nauja 5 dalimi ir ją išdėstyti taip: „5. Susijusiais asmenimis taip pat laikomi fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriuose tas pats fizinis asmuo ir (ar) su juo susiję asmenys, kaip jie apibrėžiami 4 straipsnio 3 punkte, valdo daugiau kaip 25 procentus juridinio asmens akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti šio juridinio asmens dalyvių susirinkime.“ 3. Projekto 1 straipsniu dėstomo Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 4 straipsnio 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 dalis atitinkamai laikyti 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 ir 14 dalimis.
|
Nepritarti. |
Siūloma taikyti analogišką Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatyme nustatytai formuluotei. |
3. |
Seimo narys Simonas Gentvilas (2019-07-19) |
3
|
|
|
Argumentai: Lietuvos Respublikos Seime registruoto Lietuvos Respublikos Miškų įstatymo Nr. I-671 4 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIIP-2288(2) 3 straipsnyje yra numatyta, kad įstatymas įsigalioja 2019 m. spalio 1 d., o šio įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai turi būti parengti iki 2019 m. rugsėjo 30 d. t.y. mažiau negu 2 mėnesiai nuo įstatymo priėmimo. Toks įstatymo įsigaliojimo terminas yra nepagrįstai trumpas. Tiek viešasis sektorius (institucijos, kurios yra atsakingos už atitinkamų įgyvendinamųjų teisės aktų parengimą), tiek privatūs subjektai, nespės tinkamai ir kokybiškai pasirengti pasikeitusiam reguliavimui. Labai tikėtina, kad asmenys, kurie jau yra pradėję atitinkamas miškų ūkio paskirties žemės pirkimo-pardavimo procedūras, nespės jų užbaigti iki siūlomo įstatymo įsigaliojimo. Tai lemtų privačių asmenų teisėtų lūkesčių pažeidimą ir nuostolius, kadangi laikotarpiu, kuriuo netaikomi apribojimai įsigyjamos miškų ūkio paskirties žemės plotui pradėtos pardavimo procedūros negalėtų būti užbaigtos po tokio įstatymo įsigaliojimo datos. Įstatymo vykdymo užtikrinimas taip pat pareikalaus papildomų valstybės lėšų, nes Nacionalinė žemės tarnyba turės atlikti daugybinius pirkimo-pardavimo sandorių patikrinimus. Tuo tarpu toks trumpas įstatymo įsigaliojimo terminas (2019 m. spalio 1 d.) nėra pakankamas valstybės institucijų atitinkamo biudžeto suformavimui, kuris būtų reikalingas vykdant naujo reguliavimo priežiūrą (t.y. valstybės pareigą išpirkti įstatyme numatytą ploto ribą viršijantį plotą, jei šis plotas buvo įsigytas pažeidžiant įstatyme įtvirtintus apribojimus). Atsižvelgiant į aukščiau nurodytas aplinkybes bei bendrąją susiformavusią praktiką, kad esminiai atitinkamo sektoriaus reguliavimo pakeitimams turėtų būti numatomas pakankamas terminas pasirengimui (apie 6 mėn.), siūlau įstatymo įsigaliojimą atidėti bent iki 2020 m. kovo 1 d.
Pasiūlymas: 3 straipsnį siūlau pakeisti ir jį išdėstyti taip: 3 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas 1. Šis įstatymas įsigalioja 2020 m. kovo 1 d. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija iki 2019 m. vasario 29 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.
|
Pritarti iš dalies. |
Komiteto siūlymas: „3 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas 1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2020 m. sausio 1 d. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija iki 2019 m. gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.“ |
4. Balsavimo rezultatai: už - 6, prieš - 0, susilaikė - 0.
Komiteto pirmininkas Andriejus Stančikas
Komiteto biuro patarėja Gintarė Remeikienė