PASIŪLYMAS
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS
APYLINKIŲ TEISMŲ ĮSTEIGIMO IR JŲ VEIKLOS TERITORIJŲ NUSTATYMO ĮSTATYMO NR. I-2375 PAKEITIMO ĮSTATYMO NR. XIV-2136 2 IR 3 STRAIPSNIO PAKEITIMO PROJEKTO NR. XIVP-3839(2)
2024-06-20
Vilnius
Eil. Nr. |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys |
||
str. |
str. d. |
p. |
||
1. |
1. |
|
|
Argumentai: Projektu siūloma numatyti, kad Telšių apylinkės teismą sudarys ir Telšių apylinkės teismo Plungės rūmai, kurių veiklos teritorija – Plungės rajono savivaldybės teritorija, Rietavo savivaldybės teritorija ir Skuodo rajono savivaldybės teritorija. Pažymėtina, kad tokiu atveju šios teritorijos patektų į Šiaulių apygardos teismo veiklos teritoriją. Tai Plungės rajono, Rietavo ir Skuodo rajono savivaldybių gyventojams neabejotinai apsunkintų dalyvavimą teisminiuose procesuose. Todėl siūlytina Plungės apylinkės teismą jungti prie Klaipėdos apylinkės teismo, išskiriant Klaipėdos apylinkės teismo Klaipėdos rūmus ir Klaipėdos apylinkės teismo Plungės rūmus. Plungės apylinkės teismo prijungimas prie Klaipėdos apylinkės teismo yra objektyvus ir dėl kitų teisėsaugos institucijų (Klaipėdos apygardos prokuratūros ir Klaipėdos apskrities policijos įstaigų) darbo analogišku teritoriniu principu, taip pat dėl teismo paslaugų prieinamumo žmogui, sudarant galimybes atlikti procesinius veiksmus kuo arčiau asmens gyvenamosios vietos. Be to, reforma siekiama sudaryti sąlygas teisėjams specializuotis. Tačiau Telšių apylinkės teisme specializacijos nėra. Todėl neaišku, kaip Plungės apylinkės teisme dirbančių teisėjų perkėlimas į Telšių apylinkės teismą sudarys sąlygas specializacijai.
Pasiūlymas: Pakeisti projekto 1 straipsnį ir jį išdėstyti taip: 1 straipsnis. 2 straipsnio pakeitimas Pakeisti 2 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „2 straipsnis. Lietuvos Respublikos apylinkių teismų įsteigimo ir jų veiklos teritorijų nustatymo įstatymo Nr. I-2375 nauja redakcija Pakeisti Lietuvos Respublikos apylinkių teismų įsteigimo ir jų veiklos teritorijų nustatymo įstatymą Nr. I-2375 ir jį išdėstyti taip: „LIETUVOS RESPUBLIKOS APYLINKIŲ TEISMŲ ĮSTEIGIMO IR JŲ VEIKLOS TERITORIJŲ NUSTATYMO ĮSTATYMAS
1 straipsnis. Apylinkių teismų įsteigimas, jų struktūros ir buveinės nustatymas Lietuvos Respublikoje įsteigiami šie apylinkių teismai: 1) Alytaus apylinkės teismas. Šį teismą sudaro Alytaus apylinkės teismo Alytaus rūmai ir Alytaus apylinkės teismo Druskininkų rūmai; šio teismo buveinė yra Alytaus apylinkės teismo Alytaus rūmuose; 2) Kauno apylinkės teismas. Šį teismą sudaro Kauno apylinkės teismo Kauno rūmai ir Kauno apylinkės teismo Kėdainių rūmai; šio teismo buveinė yra Kauno apylinkės teismo Kauno rūmuose; 3) Klaipėdos apylinkės teismas. Šį teismą sudaro Klaipėdos apylinkės teismo Klaipėdos rūmai ir Klaipėdos apylinkės teismo Plungės rūmai; 4) Marijampolės apylinkės teismas. Šį teismą sudaro Marijampolės apylinkės teismo Marijampolės rūmai ir Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmai; šio teismo buveinė yra Marijampolės apylinkės teismo Marijampolės rūmuose; 5) Panevėžio apylinkės teismas. Šį teismą sudaro Panevėžio apylinkės teismo Biržų rūmai, Panevėžio apylinkės teismo Panevėžio rūmai ir Panevėžio apylinkės teismo Rokiškio rūmai; šio teismo buveinė yra Panevėžio apylinkės teismo Panevėžio rūmuose;
2 straipsnis. Apylinkių teismų ir jų teismo rūmų veiklos teritorijos 1. Alytaus apylinkės teismo veiklos teritorija apima Alytaus miesto savivaldybės teritoriją, Alytaus rajono savivaldybės teritoriją, Birštono savivaldybės teritoriją, Druskininkų savivaldybės teritoriją, Lazdijų rajono savivaldybės teritoriją, Prienų rajono savivaldybės teritoriją ir Varėnos rajono savivaldybės teritoriją. Alytaus apylinkės teismą sudarančių teismo rūmų veiklos teritorijos apima: 1) Alytaus rūmų veiklos teritorija – Alytaus miesto savivaldybės teritoriją, Alytaus rajono savivaldybės teritoriją, Birštono savivaldybės teritoriją, Lazdijų rajono savivaldybės teritoriją ir Prienų rajono savivaldybės teritoriją; 2) Druskininkų rūmų veiklos teritorija – Druskininkų savivaldybės teritoriją ir Varėnos rajono savivaldybės teritoriją. 2. Kauno apylinkės teismo veiklos teritorija apima Jonavos rajono savivaldybės teritoriją, Kaišiadorių rajono savivaldybės teritoriją, Kauno miesto savivaldybės teritoriją, Kauno rajono savivaldybės teritoriją ir Kėdainių rajono savivaldybės teritoriją. Kauno apylinkės teismą sudarančių teismo rūmų veiklos teritorijos apima: 1) Kauno rūmų veiklos teritorija – Kaišiadorių rajono savivaldybės teritoriją, Kauno miesto savivaldybės teritoriją ir Kauno rajono savivaldybės teritoriją; 2) Kėdainių rūmų veiklos teritorija – Jonavos rajono savivaldybės teritoriją ir Kėdainių rajono savivaldybės teritoriją. 3. Klaipėdos apylinkės teismo veiklos teritorija
apima Klaipėdos miesto savivaldybės teritoriją, Klaipėdos rajono savivaldybės
teritoriją, 1) Klaipėdos rūmų veiklos teritorija – Klaipėdos miesto savivaldybės teritoriją, Klaipėdos rajono savivaldybės teritoriją, Kretingos rajono savivaldybės teritoriją, Neringos savivaldybės teritoriją ir Palangos miesto savivaldybės teritoriją; 2) Plungės rūmų veiklos teritorija – Plungės rajono savivaldybės teritoriją, Rietavo savivaldybės teritoriją ir Skuodo rajono savivaldybės teritoriją. 4. Marijampolės apylinkės teismo veiklos teritorija apima Marijampolės savivaldybės teritoriją, Kazlų Rūdos savivaldybės teritoriją, Kalvarijos savivaldybės teritoriją, Šakių rajono savivaldybės teritoriją ir Vilkaviškio rajono savivaldybės teritoriją. Marijampolės apylinkės teismą sudarančių teismo rūmų veiklos teritorijos apima: 1) Marijampolės rūmų veiklos teritorija – Marijampolės savivaldybės teritoriją, Kazlų Rūdos savivaldybės teritoriją ir Kalvarijos savivaldybės teritoriją; 2) Vilkaviškio rūmų veiklos teritorija – Šakių rajono savivaldybės teritoriją ir Vilkaviškio rajono savivaldybės teritoriją. 5. Panevėžio apylinkės teismo veiklos teritorija apima Biržų rajono savivaldybės teritoriją, Kupiškio rajono savivaldybės teritoriją, Panevėžio miesto savivaldybės teritoriją, Panevėžio rajono savivaldybės teritoriją, Pasvalio rajono savivaldybės teritoriją ir Rokiškio rajono savivaldybės teritoriją. Panevėžio apylinkės teismą sudarančių teismo rūmų veiklos teritorijos apima: 1) Biržų rūmų veiklos teritorija – Biržų rajono savivaldybės teritoriją ir Pasvalio rajono savivaldybės teritoriją; 2) Panevėžio rūmų veiklos teritorija – Panevėžio miesto savivaldybės teritoriją ir Panevėžio rajono savivaldybės teritoriją; 3) Rokiškio rūmų veiklos teritorija – Kupiškio rajono savivaldybės teritoriją ir Rokiškio rajono savivaldybės teritoriją.
1) Radviliškio rūmų veiklos teritorija – Joniškio rajono savivaldybės teritoriją, Pakruojo rajono savivaldybės teritoriją ir Radviliškio rajono savivaldybės teritoriją; 2) Raseinių rūmų veiklos teritorija – Kelmės rajono savivaldybės teritoriją ir Raseinių rajono savivaldybės teritoriją; 3) Šiaulių rūmų veiklos teritorija – Šiaulių miesto savivaldybės teritoriją ir Šiaulių rajono savivaldybės teritoriją.
1) Šilutės rūmų veiklos teritorija – Šilutės rajono savivaldybės teritoriją; 2) Tauragės rūmų veiklos teritorija – Jurbarko rajono savivaldybės teritoriją, Pagėgių savivaldybės teritoriją, Šilalės rajono savivaldybės teritoriją ir Tauragės rajono savivaldybės teritoriją.
1) Mažeikių rūmų veiklos teritorija – Akmenės rajono savivaldybės teritoriją ir Mažeikių rajono savivaldybės teritoriją;
1) Anykščių rūmų veiklos teritorija – Anykščių rajono savivaldybės teritoriją ir Molėtų rajono savivaldybės teritoriją; 2) Ignalinos rūmų veiklos teritorija – Ignalinos rajono savivaldybės teritoriją ir Švenčionių rajono savivaldybės teritoriją; 3) Utenos rūmų veiklos teritorija – Utenos rajono savivaldybės teritoriją; 4) Zarasų rūmų veiklos teritorija – Visagino savivaldybės teritoriją ir Zarasų rajono savivaldybės teritoriją.
1) Šalčininkų rūmų veiklos teritorija – Šalčininkų rajono savivaldybės teritoriją; 2) Trakų rūmų veiklos teritorija – Elektrėnų savivaldybės teritoriją ir Trakų rajono savivaldybės teritoriją; 3) Ukmergės rūmų veiklos teritorija – Širvintų rajono savivaldybės teritoriją ir Ukmergės rajono savivaldybės teritoriją; 4) Vilniaus rajono rūmų veiklos teritorija – Vilniaus rajono savivaldybės teritoriją.
|
2. |
2 |
1
|
|
Argumentai: Apylinkių teismų įsteigimo ir jų veiklos teritorijų nustatymo įstatymo Nr. I-2375 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-2136 (toliau - Įstatymas) 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-3839(2) (toliau - Projektas) 1 straipsniu siekiama pakeisti Įstatymo 2 straipsnį ir reorganizuoti Plungės apylinkės teismą išdalijimo būdu, šio teismo teises ir pareigas, pastatus, kitą turtą išdalijant Klaipėdos apylinkės teismui ir Telšių apylinkės teismui. Toks reorganizavimas nėra vien techninis sprendimas, o esminė pertvarka, kuriai reikia laiko ir tinkamo pasirengimo: 1) Dėl Plungės apylinkės teismo reorganizavimo turės būti atleista dalis teismo darbuotojų, o įstatymai jų įspėjimui apie atleidimą nustato griežtus terminus; 2) Pakis teismų sprendimų apskundimo apeliacine tvarka sistema, kadangi dalis teismo sprendimų turės būti skundžiami Klaipėdos apygardos teismui, o kita dalis – Šiaulių apygardos teismui. Vykti bylų šalims iki Šiaulių yra beveik dvigubai toliau nei iki Klaipėdos; 3) Šiai reformai nepritaria ir prokuratūra bei policija, kadangi dėl pokyčių iš esmės pakis ir jų darbo organizavimo tvarka, veiklos teritorijos bus reikalinga daugiau finansinių lėšų. 4) Nėra aiškūs tokio reorganizavimo tikslas ir siekiami pokyčiai. Reorganizavus teismą nebus pasiekta jokio žymesnio finansinių lėšų sutaupymo ar teisėjų darbo krūvio pokyčių. Plungės apylinkės teismo teisėjų darbo krūviai yra netgi didesni nei kitų apylinkių teismų. Plungės apylinkės teismui šiuo metu priklausantys pastatai išliks, ten liks dirbti tie patys teisėjai. Projektu siekiama nustatyti, kad pakeitimai turi įsigalioti jau 2024 m. liepos 1 d., t.y. iki šio termino lieka mažiau nei 2 savaitės. Lietuvos Respublikos Konstitucijos 71 straipsnio pirmoji dalis numato, kad Respublikos Prezidentas Seimo priimtą įstatymą ne vėliau kaip per dešimt dienų po įteikimo arba pasirašo ir oficialiai paskelbia, arba motyvuotai grąžina Seimui pakartotinai svarstyti. Taigi net ir priėmus įstatymą iki 2024 m. liepos 1 d., būtų pažeisti Respublikos Prezidento konstituciniai įgaliojimai per dešimt dienų priimti sprendimą pasirašyti įstatymą ar jį motyvuotai grąžinti Seimui pakartotinai svarstyti. Atsižvelgiant į tai kas išdėstyta ir į tai, kad dėl nesavalaikiai užregistruoto Projekto visiškai nebus pasiruošta tinkamai įgyvendinti įstatymo nuostatas ir tai gali sukelti didelės tiek finansinės, tiek reputacinės žalos valstybei, Įstatymo įsigaliojimo terminas nukeltinas į 2025 m. sausio 1 d. Iki įstatymo įsigaliojimo 2025 m. sausio 1 d. būtų galima atsakingai įvertinti reformų tikslus ir apsvarstyti alternatyvius sprendimus.
Pasiūlymas: Pakeisti projekto 2 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: ,,1. Šis įstatymas, išskyrus 1 straipsnį ir šio straipsnio 3, 5 ir 7 dalis,
įsigalioja
|
Teikia
Seimo nariai:
Jonas Varkalys
Ričardas Juška
Juozas Baublys
Viktoras Pranckietis
Edita Rudelienė
Eugenijus Gentvilas
Romualdas Vaitkus
Arminas Lydeka
Raimundas Lopata
Giedrius Surplys
Matas Skamarakas
Guoda Burokienė
Jonas Jarutis
Stasys Tumėnas
Dainius Kepenis
Eugenijus Sabutis
Algirdas Stončaitis
Silva Lengvinienė
Algirdas Butkevičius
Zigmantas Balčytis
Vilija Targamadzė
Kęstutis Mažeika
Jonas Gudauskas