Stenogramą galima rasti |
Seimo posėdžių stenogramų rinkinyje Nr. 18, 2023 |
(Stenogramų leidiniai › 2020–2024 m. kadencija) |
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
V (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 235
STENOGRAMA
2022 m. gruodžio 15 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė V. ČMILYTĖ-NIELSEN,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas J. RAZMA
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas P. SAUDARGAS
PIRMININKĖ (V. ČMILYTĖ-NIELSEN). Labas rytas, gerbiami kolegos. Prašom užimti vietas. Pradedame gruodžio 15 dienos, ketvirtadienio, rytinį Seimo posėdį. (Gongas) Skelbiu registraciją.
Užsiregistravo 124 Seimo nariai.
10.00 val.
Seimo seniūnų sueigos patikslintos 2022 m. gruodžio 15 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Darbotvarkės 1 klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. A. Veryga.
A. VERYGA (LVŽSF*). Dėkoju, gerbiama Seimo Pirmininke. Noriu tiesiog informuoti, kad dėl 1-4.1, 1-4.2 klausimų – Administracinių nusižengimų kodekso ir Baudžiamojo kodekso – yra surinktas 31 parašas dėl ekspertinio vertinimo. Kreipėmės į komitetą, kad jis būtų atliktas, todėl šitie klausimai šiandien negali būti darbotvarkėje svarstomi.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, svarstyti šį klausimą pradėti mes tikrai galime. Jūsų parašų surinkimas nėra priežastis jo nesvarstyti. A. Gedvilas. Prašom.
A. GEDVILAS (MSNG). Gerbiama Pirmininke, dėl 1-17 klausimo – diskusijos dėl viešojo transporto. Kadangi pranešėjai buvo iš anksto suplanavę savo darbotvarkes ir negali atvykti, prašau klausimą išbraukti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kadangi jūs esate iniciatorius, manau, kad pritarsime išbraukimui bendru sutarimu. A. Veryga.
A. VERYGA (LVŽSF). Gerbiama Pirmininke, aš noriu tiesiog pacituoti, kad pagal Statuto 145 straipsnio 2 ir 3 dalis, kaip ir minėjau, yra paprašyta atlikti ekspertinį vertinimą. Vadinasi, komitetas tai turi ir padaryti. Kol tai nėra atlikta, mes šito klausimo svarstyti tiesiog negalime.
PIRMININKĖ. Prašom. T. V. Raskevičius.
T. V. RASKEVIČIUS (LF). Man labai apmaudu, kad opozicijos atstovai naudojasi ekspertinio vertinimo galimybe siekdami blokuoti ir vilkinti įstatymų projektų svarstymą plenarinių posėdžių salėje. Dėl analogiškos iniciatyvos… buvo kreiptasi dėl ekspertinio vertinimo dėl Civilinės sąjungos įstatymo, ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas konstatavo, kad toks vertinimas, praėjus svarstymo stadijai, komitete nėra atliekamas. Tai aš galbūt norėčiau, kad Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas plačiau pakomentuotų šitą susidariusią situaciją. Ačiū.
PIRMININKĖ. Žinoma. Gerbiamas S. Šedbaras, po to A. Širinskienė.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas jau du kartus yra priėmęs sprendimą, kad toks vertinimas… Kadangi tame pačiame straipsnyje yra ir Vyriausybės išvados vertinimas, ir ekspertinio vertinimo procedūra, mes nuosekliai laikomės tos pozicijos, kad tai turi būti tol, kol komitetas svarsto. Ir tie dalykai trunka tikrai ne mėnesius, o metus, ir vienas, ir kitas projektas. Buvo kreiptasi į Etikos ir procedūrų komisiją. Etikos ir procedūrų komisija šito klausimo dar neapsvarstė. Taigi kol kas komitetas laikytųsi ir toliau tokios pačios pozicijos tol, kol Etikos ir procedūrų komisija to klausimo neišsprendė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LRF). Suprantu, kad gerbiamas komiteto pirmininkas jau, matyt, jaučiasi esąs Konstituciniame Teisme ir mano galintis kalbėti sakydamas komiteto nuomonę. Aš tik primenu, kad komitetas dėl šito ekspertinio vertinimo neapsisprendė. Jo vardu, matyt, nereikėtų vadovautis ir manipuliuoti.
Kitas dalykas, vyksta ginčas Etikos ir procedūrų komisijoje. Tai, matyt, jau ir tai būtų pagrindas išbraukti iš darbotvarkės ir laukti tiek komiteto sprendimo, tiek Etikos ir procedūrų komisijos sprendimo.
O kad klausimų dėl ekspertinio vertimo kyla, prisiminkime, kaip projektą viešai yra vertinusi Lietuvos generalinė prokuratūra. Būdama išties ekspertinė institucija ji pasisakė labai kritiškai. Tai, matyt, natūralu, kad Seimo nariai nori išgirsti ir daugiau nuomonių, ne tik valdančiosios daugumos.
PIRMININKĖ. Prašau. R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Gerbiama Pirmininke ir kolegos Seimo nariai, iš tiesų mūsų Statuto 145 straipsnio 3 dalis sako, kad pagrindinis komitetas privalo kreiptis dėl vertinimo, jeigu pasirašė ne mažiau kaip vienas penktadalis Seimo narių. Tai nėra žodžio „gali“ ar „nori“, bet jis privalo kreiptis. Kadangi yra surinkti parašai, laukiame Etikos ir procedūrų komisijos labai konkretaus vertinimo ir pasisakymo, bet noriu priminti, kad Etikos ir procedūrų komisija panašiu klausimu taip pat yra pasisakiusi. Buvo koreguojamas mūsų Statutas, kad liktų galimybė Seimo narių grupei paprašius ekspertinio vertinimo tą teisę įgyvendinti. Ji dabar yra įtvirtinta Statute, tad aš labai prašau atsižvelgti į šią Statuto normą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, kadangi buvo pasiūlymas A. Gedvilo šiandien, nebematau daugiau naujų pasiūlymų, A. Gedvilo pasiūlymas buvo išbraukti 1-17 klausimą, nes kolegos nesusirenka, ar galime jam pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuoti norite? Gerai. (Balsai salėje) Na, tai aš irgi nesuprantu, dėl ko balsuoti, juolab pats iniciatorius siūlo išbraukti iš darbotvarkės. Galime bendru sutarimu pritarti, ar ne? Dėkui, pritarta.
Gerbiami kolegos, dėl reikalavimo stabdyti svarstymo procedūrą traktavimas iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko, jis nuskambėjo per mikrofoną, yra toks, kad kol vyksta svarstymas komitete, o jis vyko, kaip žinote, šiuo atveju ne vieną mėnesį, tol galima kreiptis dėl ekspertinės išvados. Teisės ir teisėtvarkos komitete šis procesas jau yra baigtas, dabar jis yra atėjęs į Seimo salę, gerbiami kolegos, galimybių kreiptis dėl ekspertinio vertinimo buvo ne viena. (Balsai salėje) Prašom. A. Nekrošius.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau šiek tiek aiškumo. Ar klausimas yra parengtas svarstyti? Kadangi yra surinkti parašai, pagal Statutą privalo – žodis „privalo“ – būti atliktas ekspertinis vertinimas. Kol jo nėra, klausimas nėra parengtas svarstyti ir mes negalime jo svarstyti salėje. Pirmininke, aiškiai pasakykite, ar klausimas yra parengtas?
PIRMININKĖ. A. Veryga.
A. VERYGA (LVŽSF). Gerbiama Seimo Pirmininke, aš noriu paprašyti neinterpretuoti Seimo statuto – komiteto pirmininkas negali taip elgtis paneigdamas Seimo narių teisę kreiptis ekspertinio vertinimo, nesvarbu, kad jis vadovauja komitetui, o jeigu jūs visgi nuspręsite laužyti Seimo statutą, mes dėl to, aišku, kreipsimės į Etikos ir procedūrų komisiją, bet tokiu atveju tada šiandien frakcijos vardu prašau šitą klausimą išbraukti iš darbotvarkės, jeigu jūs nusprendėte pažeisti procedūras.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dar norėtų pasisakyti R. Tamašunienė. Prašom.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Aš dar noriu papildyti ir vis dėlto paneigti jūsų, gerbiama Pirmininke, siūlomą logiką. Netgi paprastą įstatymo projektą apsvarsto komitetas, parašo išvadą ir dar papildomai Seimo nariai pateikia pasiūlymą. Ar taip galima, ar negalima? Juk svarstymas kaip ir įvyko. Galima. Komitetas susirenka ir apsvarsto papildomus Seimo narių pasiūlymus. Tokios logikos ir turėtume laikytis. Jeigu dabar pagal Statuto konkretų punktą atsirado Seimo narių grupės pasiūlymas dar pasvarstyti ir užsakyti ekspertinį vertinimą, tai komitetas susirenka ir tą padaro, kaip yra įtvirtinta Statute.
Mes neturėtume ginčytis ir šitą klausimą turėtume išbraukti iš darbotvarkės, bet ne dėl to, kad tiesiog išbrauktume, o dėl to, kad yra teisėtas Seimo narių reikalavimas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, vis dėlto pasižiūrėkite atidžiau, kurioje vietoje yra kalbama apie ekspertinės išvados užsakymą. Deja, tas reikalavimas šiuo atveju buvo pateiktas vėlesnėje stadijoje ir iniciatoriai puikiai žinojo, kad komitetas nesikreipė dėl ekspertinės išvados, bet ekspertizės iniciatoriai į Etikos ir procedūrų komisiją nesikreipė, deja. Galbūt dabar kreipsis, tai jų teisė. Bet aš siūlau dirbti pagal darbotvarkę. Žinoma, yra frakcijos siūlymas išbraukti tuos klausimus, dėl to reikia balsuoti. Toliau tvirtiname darbotvarkę ir dirbame.
PIRMININKĖ. Dėkoju. A. Širinskienė. Po to A. Gedvilas.
A. ŠIRINSKIENĖ (LRF). Aš, kolegos, siūlau pažiūrėti į 145 straipsnio, atrodo, 6 dalį, joje kalbama apie procedūros stabdymą viso svarstymo metu. Jeigu paskaitytumėte 144 straipsnio 1 dalį, tai prie svarstymo procedūros yra priskiriamas netgi priėmimo etapas, vadinasi, Statutas išties labai aiškiai pasako, kad visame intervale iki pat priėmimo Seimo nariai turi tą teisę ir gali ja naudotis. Aš dabar nesuprantu, kodėl atsiranda selektyvus teisės aktų aiškinimas ir tokia baimė gauti ekspertinę nuomonę, ypač žinant, kad Lietuvos generalinė prokuratūra kategoriškai nepritaria tokiam veikimui, koks yra pasirinktas Seime.
PIRMININKĖ. Gerbiama kolege, nėra selektyvaus aiškinimo. Jūs puikiai žinote, kad Statutas buvo palyginti neseniai keistas ir mes tokių precedentų neturime.
A. Nekrošius. Po to T. V. Raskevičius. Ir aš stabdysiu šią diskusiją, apsispręsime balsuodami.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, gerbiama Pirmininke. Aš dar kartelį dėl aiškumo. Jūs, kaip posėdžio pirmininkė, prisiimate visą atsakomybę, todėl ir klausiu: ar klausimas yra parengtas? Jeigu parengtas, mes galime jį svarstyti, jeigu neparengtas, mes tada nukeliame kitam kartui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. T. V. Raskevičius.
T. V. RASKEVIČIUS (LF). Aš tikrai žaviuosi kolege A. Širinskiene, nes iš jos šį rytą sužinojau, kad projekto priėmimas, pasirodo, Seime yra jo svarstymas.
PIRMININKĖ. A. Gedvilas.
A. GEDVILAS (MSNG). Aš norėjau kreiptis ir pasiūlyti, kad Vyriausybės valandą, nes 1-17 klausimas yra išbraukiamas, pratęstume iki valandos, kaip įprasta ketvirtadieniais.
PIRMININKĖ. Ketvirtadieniais įprasta nuo 12 valandos iki 13 valandos turėti Vyriausybės valandą, gerbiamas kolega.
Ir A. Širinskienė – jau paskutinė replika. Prašau.
A. ŠIRINSKIENĖ (LRF). Tiems, kurie nemoka skaityti Statuto ir dar yra komitetų pirmininkai, aš paskaitysiu 144 straipsnio 1 dalį: „Projekto svarstymo procedūrą sudaro: svarstymas pagrindiniame komitete, svarstymas Seimo posėdyje ir projekto priėmimas.“ Kolegos, skaitykite Statutą ir gyventi bus lengviau.
PIRMININKĖ. Gerbiama kolege, mes visi mokame skaityti Statutą. (Šurmulys salėje) Nereikia tokių pastebėjimų, gerbiama kolege, laikykimės kolegiško bendravimo visose situacijose.
Taigi iš A. Verygos frakcijos vardu nuskambėjo prašymas, reikalavimas balsuoti dėl 1-4 klausimo ir lydimojo išbraukimo iš šios dienos darbotvarkės. Apsispręskime balsuodami. Kas pritariate šiam pasiūlymui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 128: už – 63, prieš – 54, susilaikė 11. Nepritarta pasiūlymui. Klausimas lieka darbotvarkėje.
Visai darbotvarkei ar galime pritarti bendru sutarimu? Ne. Reikalaujate balsuoti. Balsuojame. Kas pritariate darbotvarkei, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip. Šis balsavimas nebus įskaitytas.
Prašau. A. Stončaitis.
A. STONČAITIS (DFVL). Mano balsą prašau įskaityti už.
PIRMININKĖ. Taip, dėl protokolo. Dviejų balsų skirtumas buvo, gerbiamas kolega. Protokole mes gerbiamo A. Stončaičio balsavimą pažymėsime kaip prieš. (Balsai salėje) Atsiprašau, už.
P. Gražulis. Prašau.
P. GRAŽULIS (LRF). Mano balsą taip pat įskaitykite už.
PIRMININKĖ. Už. (Šurmulys salėje) O jūs buvote salėje, gerbiamas kolega? Buvote. (Balsai salėje) Puiku. Labai gerai. (Triukšmas salėje) Taip pat norėtų V. Bakas.
V. BAKAS (DFVL). Gerbiama Pirmininke, vis dėlto jūs būkite objektyvi. Jūs sakėte, nėra precedentų, tai nekurkite išgalvotų precedentų. Aš prašau perbalsuoti.
PIRMININKĖ. Dėl ko?
V. BAKAS (DFVL). Aš manau, tikrai bus salėje trys Seimo nariai… (Balsai salėje) Dėl to, kad prašo trys Seimo nariai. Tikrai tokių yra.
PIRMININKĖ. Jūs esate trečias. Gerai, puiku. Gerbiami kolegos, dar kartą balsuokime. Kas pritariate A. Verygos siūlymui išbraukti darbotvarkės 1-4 klausimo lydimąjį projektą, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip. Balsuojame.
Balsavimas įvyko. Pasiūlymui nepritarta. Tikiuosi, šis balsavimas jau visus įtikino.
Dabar siūlau balsuoti dėl darbotvarkės. Kas pritariate šios dienos darbotvarkei, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 133: už – 73, prieš – 42, susilaikė 18. Darbotvarkei pritarta. Taigi, dirbame pagal darbotvarkę.
Gerbiami kolegos, kol dar neišsiskirstėte į kabinetus, atsiklausiu: ar galime bendru sutarimu pritarti, kad svarstysime tuos kausimus, kurie neįtraukti į rudens sesijos darbų programą? Tarp jų yra ir pozicijos, ir opozicijos klausimų. Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuoti norite. Gerai, balsuojame. Tada dėl visų, dėl visų į šios dienos darbotvarkę įtrauktų klausimų, kurie nėra įtraukti į rudens sesijos darbotvarkę. Kas pritariate, kad juos svarstytume, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip. Paleidžiame.
Balsavo 130: už – 117, prieš – 2, susilaikė 11. Pritarta, kad svarstytume šiuos klausimus pagal šios dienos darbotvarkę.
10.18 val.
Švietimo įstatymo Nr. I-1489 7, 8, 9, 10, 11, 14, 16, 19, 20, 21, 23, 29, 36, 38, 39, 41, 43, 44, 46, 49, 52, 53, 56, 57, 58, 59, 62, 63, 64, 67, 69 ir 70 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 564 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-2240(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo Nr. XIII-3268 3 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2241(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 24, 38 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1261 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2242(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 11 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIV-655 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2243(2), Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2244(2), Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo Nr. XIII-198 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2245(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-2.1 klausimas – Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2240(2). Norėčiau pakviesti komitetų pranešėjus, kad pristatytų komitetų išvadas dėl pagrindinio projekto ir dėl visų lydimųjų. Pirmasis – E. Jovaiša.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Labas rytas, gerbiamas Seime. Švietimo ir mokslo komitetas svarstė visus čia nurodytus Švietimo ir Profesinio mokymo įstatymus ir lydimuosius dokumentus. Noriu pasakyti, štai dėl pirmojo Švietimo įstatymo kas yra nutarta: nutarta pritarti Ekonomikos komiteto, Socialinių reikalų ir darbo komiteto ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto, papildomų komitetų, išvadoms. Taip pat pritarta Seimo nario E. Pupinio dviem pasiūlymams. Komitetas apskritai priėmė štai tokį nutarimą: vienbalsiai pritarti patobulintam įstatymo projektui. Antra, nutarė rašyti protokolinį nutarimą ir siūlyti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai, rengiant šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus, prieš įsigaliojant jiems, derinti su Švietimo ir mokslo komitetu.
Taigi visi kiti įstatymai, kuriuos aš čia turiu pristatyti, yra tokia pat dvasia priimti, su visomis Teisės departamento pastabomis, yra sutarta, pritarta. Visi projektai komitete yra priimti bendru sutarimu. Pirmininke, tikiuosi, kad užtenka mano pasakymo.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamas komiteto atstove, gerbiamas Jovaiša. Dabar norėčiau pakviesti M. Lingę, kad pristatytų Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvadą dėl pagrindinio ir visų lydimųjų.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Komitetas lapkričio 30 dieną apsvarstė pagrindinį ir lydimuosius įstatymų projektus. Komitetas atkreipė dėmesį į svarbiausias švietimo ir socialines problemas, nes yra ir didėjantis atotrūkis darbo rinkoje, kai trūksta darbo jėgos, kai mokinių ir gyventojų skaičius nuolat mažėja, kai trūksta pagalbos mokiniui paslaugų. Tai išties svarbu, vertinant ir rengiant pokyčius, kad vien aukštesnių pagrindinio išsilavinimo reikalavimų moksleiviams nustatymas, neišsprendus kitų minėtų problemų, perspektyvos, gali turėti neigiamą poveikį užimtumo ir socialinei sistemai.
Pritariant švietimo sistemos siekiui daugiau bendrojo ugdymo mokyklų mokinių paskatinti rinktis profesines mokyklas, svarbu pastebėti, kad prestižo užtikrinimą gali garantuoti kokybiškas vidurinis ugdymas profesinėse mokyklose.
Taip pat komitetas atkreipė dėmesį ir pagrindiniam komitetui siūlo, kad būtina padėti specialiųjų ugdymo poreikių turintiems mokiniams įgyti profesiją. Svarbu, ir Valstybės kontrolė yra pastebėjusi, vertindama šias mokyklas, kad dauguma profesinių mokyklų neturėjo specialiųjų pedagogų, neturi ir neturėjo. Tad svarbu užtikrinti, kad vykdant mokinių pasiekimų patikrinimus būtų atsižvelgiama į specialiųjų ugdymo poreikių turinčius mokinius ir jų pasiekimus patikrinimo metu. Toks poreikis būtų aiškiai identifikuotas, pritaikant ir vertinimo sistemą.
Taip pat buvo pastebėta, kad darbo rinkoje yra tikrai didelis skaičius asmenų, kurie užimtumo sistemoje registruojasi neturėdami pagrindinio išsilavinimo… tai yra turėdami tik pagrindinį išsilavinimą. Spalio 1 dieną tokių turėjome 6 tūkst. 367, tas sudaro 4,5 % visų registruotų bedarbių. Tad išties, galvojant apie pertvarką, svarbu, kad nedaugėtų darbo rinkoje asmenų, turinčių tik pradinį išsilavinimą, svarbu būtų numatyti daugiau saugiklių ir alternatyvų mokiniams, nepasiekusiems pagrindinio ugdymo įvertinimo slenksčio pasiekimo lygio, kad jie anksčiau laiko neiškristų iš švietimo sistemos ir taip nedidėtų socialinė ir regioninė atskirtis.
Komitetas šiai išvadai pritarė: už balsavo 6, prieš nebuvo, susilaikė 5.
Komitetas svarstė Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų įstatymo projekto pakeitimus, pritarė įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą, jai komitetas pritarė. Šiam projektui pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Norėčiau pakviesti L. Savicką, kad pristatytų Ekonomikos komiteto išvadą, tačiau jo nematau salėje. Gal A. Bagdonas galėtų pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą dėl Švietimo įstatymo ir lydimųjų? Prašom.
A. BAGDONAS (LSF). Dėkoju, gerbiama Seimo Pirmininke, už suteiktą žodį. Ekonomikos komitetas svarstė šį klausimą ir jam pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Taip pat norėčiau pakviesti gerbiamą R. Tamašunienę, kad pristatytų Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadą dėl lydimojo 1-2.5 klausimo.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, apsvarstė Vietos savivaldos įstatymą. Papildome funkcija rengti prevencines programas, kas realiai savivaldybių ir buvo realizuojama. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija patikino, kad tam lėšų yra ir bus skiriama savivaldybėms. Taip pat įtvirtinama nuostata dėl kadetų švietimo įstaigų įsteigimo, kas reglamentuoja kadetų mokyklas ir jų pavaldumą.
Komitetas siūlo pritarti komiteto išvadai ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą. Komiteto nariai pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytas išvadas. Pradedame diskusiją. Į tribūną kviečiu gerbiamą V. Valkiūną.
V. VALKIŪNAS (DPF). Gerbiamieji, man kelia nuostabą, kodėl mes skubame, ypač kurie opozicijoje, ir E. Jovaiša, kur, sakė, vienbalsiai priėmė, nubalsavo, ir L. Savickas. Mes norime, kad kokybiškas būtų vidurinis ugdymas, tačiau skubama, pataikaujama valdančiajai daugumai. Opozicija turi savo guru – frakcijos kolegę V. Targamadzę, su ja bendraujant iškyla daug klausimų dėl šio įstatymo, tačiau mus įvelia, kad dalyvautumėme gaminant blogą pedagoginę mišrainę. Gaminame nekokią mišrainę. Jau 30 metų keičiame, kažką darome ir paskui sakome, kodėl nėra kokybiškos pedagogikos, kokybiškų rezultatų.
Norime ir kiekybės, ir kokybės. Taip nebūna. Turint savo guru tarp Seimo narių, dar kartą kartoju, kaip V. Targamadzė, galima kokybišką produktą sukurti, kad tas įstatymas dirbtų ne metus, ne dvejus ir vėl keistume, bet dešimtmečiais. Kur skubame? Ar valdantieji negali dirbti aukštos kompetencijos lygiu? Siūlau apmąstyti ir dirbti kokybiškai, nepasiduoti įtakai valdančiųjų, kurie kažkur skuba pasižymėti, kad daro gerus darbus, o iš tiesų tie darbai nėra kokybiški ir geri. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu L. Nagienę.
L. NAGIENĖ (DFVL). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų klausiantysis sako: ko mes skubame ir kur mes lekiame. O aš sakysiu: mes sustojome vietoje ir negalime stovėti vietoje. Kokios Lietuvos mes norime ir kokia Lietuvos ateitis, šiandien priklauso nuo šiandien augančios kartos ir to, ką mes duosime mokykloje. Jeigu mes nieko nedarysime, mes turėsime tokius pat rezultatus, kokius turime įvertintus pagal EBPO standartus. Matematika praėjusiais metais visus šokiravo. Daugiau negu 30 % mūsų moksleivių neišlaiko matematikos egzamino. Ar to mes norime? Ar mes norime, kad mūsų rezultatai skaitymo, gamtos mokslinio raštingumo rezultatai yra žemesni negu EBPO šalių? Atskirtis tarp atskirų regionų. Ar to mes siekiame?
Mes kaip tik šiuo įstatymu… iniciatyva iš tikrųjų ėjo iš ministerijos, prezidentūros ir visų kitų institucijų, tai buvo, ką turėtume padaryti ir kaip pakelti į aukštesnį lygį mūsų mokslą. Mes kalbame apie ugdymo programas. Taip. Ugdymo programos bus peržiūrėtos. Turime gražias mokyklas įrengtas, sutvarkytas. Turime įrengtas SYN laboratorijas. Aišku, labai gaila, kad ne visi rajonai, ne visi rajonų centrai turi tokias laboratorijas, kai kurie mes su pavydu žiūrime. Bet tai jau yra į priekį žengti žingsniai. Negalvokime apie infrastruktūrą, o galvokime apie ugdymo turinį, kaip jį pasiekti ir pakelti į aukštesnį lygį. Šiuo įstatymu kaip tik ir galvojame, kad įgijęs pradinį ugdymą pradinukas bus patikrintas ir pasitikrins pats savo žinias. Yra ir tarpinė galimybė, mokykloje mokytojas gali lygiai taip pat gauti apmokamas konsultacines valandas. Ne be reikalo Švietimo ir mokslo komitete ir kėliau klausimą, ar gali mokytojas padaryti patikrinimą, ar tas vaikas gabus, sudaryti jam atskirą priemonių planą, tiek pradinukui, tiek pagrindinio ugdymo programą išklausiusiam vaikui, kuris aštuntoje klasėje laiko tą patikrinimą, ir jeigu jis nepereina slenkstinio lygio, tokiu atveju jam yra sudaromas individualus planas, jis gali 20 valandų gauti papildomų konsultacijų penkių vaikų grupėje. Ar tai yra blogai? Tai yra pagalba vaikui ir jeigu mes sakysime, taip, viskas čia blogai, tai tuomet ir vėl mes sėdėsime toje pačioje duobėje ir sakysime – štai švietimo reforma yra bloga. Galbūt bus kai kurių klaidų padaryta, galbūt kažkas ne taip, bet tai yra į priekį žingsnis ir mes į tai atsižvelgsime.
Atsiranda regionai ir socialinė atskirtis. Kalbame apie socialinę atskirtį, vėl atsiranda tai, kad ikimokyklines įstaigas yra privalu ir norisi, kad į ikimokyklines įstaigas ateitų vaikas ir iš socialinės atskirties šeimų, iš tų regionų, kur galbūt tikrai tas vaikas niekada nebus atvežtas. Dabar bus savivaldybėms savarankiškoji funkcija juos atvežti, tai ji ir atveš tuos vaikus. Mes norime protingos tautos? Taip. Aš esu už tai, kad tikrai to vaiko žinios būtų aukštesnio lygio, negu dabar yra.
Šio įstatymo įgyvendinimas priklauso nuo visos visuomenės požiūrio. Nesinorėtų dabar girdėti, kad priimdami šitą įstatymą mes pasakome – vaikui uždarytos durys eiti į gimnaziją ir jis jau yra nurašomas, kaip kad sako, paprastai iš visuomenės girdi – tai jau į profkę. Proftechninės mokyklos lygis lygiai taip pat prestižas, jis turi augti, tikrai tą bazę turime turtinti ir galvoti, kaip proftechninė mokykla turtėtų ir kad būtų parengtas, profesiją įgytų vaikas, tas, kuris galbūt nenori, galbūt neturi gebėjimų mokytis.
Kitas momentas. Norėdami išmokti vertinti kiekvieną vaiką kaip asmenybę, neužmirškime – nėra vienodų vaikų šeimoje, kaip ir klasėje nėra vienodų vaikų. Mes turime, kad mokytojas, kuriam iš tikrųjų šiandien yra skiriamas didelis dėmesys, pedagogo profesijai, net ir darbo užmokestis peržiūrėtas, ten buvo pasirašytas partijų susitarimas… Aš manau, kad kiekvienas mokytojas ir šeima yra suinteresuoti vaikui suteikti kuo geresnes žinias. Padarykime taip, kad vaikas į mokyklą eitų ne per prievartą, bet jis eitų atvira širdimi ir su šypsena. Aš šiandien tikrai palaikau, ir Švietimo ir mokslo komitete buvo surasti kompromisiniai variantai…
PIRMININKĖ. Laikas, gerbiama kolege.
L. NAGIENĖ (DFVL). …kuriuos reikėjo taisyti. Tikrai siūlau pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. I. Kačinskaitė-Urbonienė.
I. KAČINSKAITĖ-URBONIENĖ (DPF). Laba diena, gerbiami kolegos. Noriu truputėlį pasakyti mūsų įžvalgas ir gal labiau savo kaip Švietimo ir mokslo komiteto narės, nes, kaip girdėjote, šiek tiek nuomonės išsiskyrė su kolega. Svarstome labai labai svarbų Švietimo įstatymo pakeitimų paketą. Juo darome kokybinius švietimo pokyčius, kurie, tikimės, padės pagerinti rezultatus tose vietose, kur ypač stringame. Tiems, kas galbūt nėra taip gerai įsigilinęs, nes šiek tiek įstatymas ir pats keitėsi, noriu trumpai pristatyti, kas yra daroma.
Pirmiausia, labai svarbu ikimokyklinio ugdymo programos. Jos bus detaliau sudėliotos, metodikos parengtos pagal tai, kas laukia bendrojo ugdymo. Kitaip tariant, vyks kokybiškesnis pasiruošimas darželiuose, kad perėjimas iš darželio į priešmokyklinį ugdymą ir po to į mokyklą nebūtų toks sudėtingas.
Antras dalykas, priešmokyklinis ugdymas. Įstatymu įtvirtinama, kad priešmokyklinukai galės būti ne tik nuo penkerių metų, bet valstybė sudarys sąlygas, jeigu vaikas nepasiruošė per vienus metus, du kartus išeiti priešmokyklinę programą. Atsižvelgiama į konkrečius vaiko poreikius, gebėjimus ir pasiruošimą mokyklai.
Toliau, kas galbūt šiek tiek kelia nerimą, bet privalome tai išbandyti. Yra įtvirtinami mokinių pasiekimų patikrinimai po ketvirtos, aštuntos ir dešimtos klasių. Visuotinai, centralizuotai, skaitmeniniu būdu, elektroniškai visoje Lietuvoje objektyviai pagal ekspertų parengtas užduotis. Iki šiol mes turėjome tuos patikrinimus, bet jų neprivalėjo laikyti visi mokiniai. Buvo galimybė pasirinktinai laikyti arba nelaikyti tuos patikrinimus. Ir susidarydavo tokia situacija, kad dalies mokinių pasiekimų mes tiesiog negalėdavome matyti. Labai svarbu, kad pedagogai prieš tai atliktų diagnostinius patikrinimus, tačiau vėlgi jų kokybė ir pasiruošimas jiems labai priklausydavo nuo kiekvieno pedagogo, o šiuo atveju valstybė deda visas pastangas, kad tas patikrinimo lygmuo atitiktų tuos pasiekimus, kuriuos turi pasiekti vaikas, baigęs pradinį ugdymą, po to pagrindinį ir vidurinį.
Nors moksliniai tyrimai ir sako, kad patikrinimai tikrai nesudaro visų gerų kokybiško išsilavinimo arba ugdymo prielaidų ir galbūt kelia papildomą stresą, ir taip toliau, aš pati tokios nuomonės taip pat esu ir palaikau, tačiau kur yra problema ir kodėl mes turime žengti šitą žingsnį, kodėl turime tai padaryti? Todėl, kad iki šiol mes neturėjome įtvirtintų tų patikrinimų. Ir nors pedagogų atlyginimų kėlimas nuosekliai vyksta nuo 2017 metų, nors investuojame į kvalifikaciją, pedagogų lavinimą ir ugdymą, vis tiek mes vis dar turime tiek matematikos, tiek lietuvių kalbos didelių spragų, tiek kitur, tiek dešimtoje klasėje, tiek jau ir baigiant mokyklą. Valstybiniai egzaminai mums rodo, kad iš tikrųjų dar nepasiruošė mūsų mokiniai pagal tas sistemas, kokias mes turime. Todėl manome, kad tokia sistema, kuri bus suderinta ne tik su patikrinimu, bet ir su pagalba mokiniui, leis vis dėlto objektyviau matyti, kur yra spragos, ir jas taisyti.
Kur matau iššūkius? Šiek tiek gąsdina skuba, kad dabartiniai aštuntokai jau turės laikyti tuos patikrinimus dešimtoje klasėje ir pasiekti bent jau patenkinamą, tai yra 4 balų lygį, per patikrinimą. Kol nepasieks, negalės keliauti toliau. Šitie dveji metai, ar mes tikrai spėsime kokybiškai pasirengti? Bet tiek ir ministerijos komanda, tiek ir kolegos Seime sako, kad mes tikrai galėsime lanksčiai pažiūrėti. Jeigu matysime, kad po aštuntos klasės rezultatai nekokie, galėsime tikrai daryti pokyčius čia, Seime.
Streso suvaldymo ir pagalbos paketas taip pat šiek tiek yra iššūkio dalykai. Mes turime ir nusiteikti, ir nuteikti visą bendruomenę, taip pat sudaryti visas pagalbos priemones…
PIRMININKĖ. Gerbiama kolege, laikas baigti.
I. KAČINSKAITĖ-URBONIENĖ (DPF). …kad pedagogai ir mokiniai tinkamai pasiruoštų. Na ir, žinoma, tinklo iššūkiai, apie kuriuos jau ne kartą kalbėta. Kadangi laikas baigėsi, dėkui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Tikrai reikia pasidžiaugti, kad tiek komitete, tiek klausantis čia kolegų Seimo narių tam tikrų pasisakymų matyti, kad atsiranda tam tikras bendras sutarimas. Tikrai džiugu, kad dauguma matote šį įstatymą kaip tam tikrą pagalbos įstatymą švietimo sistemai, kurioje aktyvūs dalyviai yra ir moksleiviai, ir mokytojai. Turbūt ne veltui atėjo toks laikas, kai mes turime tikrai peržiūrėti tą perėjimo iš vienos klasės į kitą sistemą, nes tai daro ir kitos Pasaulio prekybos organizacijos šalys, ir daugumoje šalių tai yra taikoma. Kalbant turbūt ir su mokytojais, ir su mokyklų vadovais kai kada buvo užsimenama, kad iš tikrųjų tie rezultatai, jų patikrinimas yra nukeliamas faktiškai į baigiamąją ugdymo mokyklos stadiją. Jie tikrai yra gana vėlyvi ir mes matome iš kai kurių rezultatų, kad iš tiesų tie rezultatai – tiek matematikos, tiek ir kitų dalykų, nėra tokie, kad užtikrintų tolesnę moksleivio karjerą stojant į universitetą ar kitą aukštąją mokyklą, kolegijas. Tada mes susiduriame su tokiomis problemomis, kai atsiranda neapibrėžtumas baigiant pagrindinę mokyklą arba įgyjant gimnazijos išsilavinimą. Iš tikrųjų moksleiviai atsiranda tam tikrame vakuume ir tada pamatome, kad dauguma moksleivių… kai kurie pasirenka mokamas studijas, kai kuriems iš jų apskritai tenka pasirinkti kokį nors neaišku kelią, eiti į darbo biržą ir taip toliau.
Į tą įstatymą turime žiūrėti kaip į pagalbą – pagalbą, kaip sakiau, ir moksleiviams, kuriems po tam tikro išorinio patikrinimo bus teikiama pagalba. Jau šiuo metu yra numatyta tam tikrų finansų, kad moksleiviai, kurie nepasiekia reikiamo teigiamo rezultato, gautų tam tikrą pagalbą. Taip pat, manyčiau, svarbu, kad tam tikrą pasitikrinimą padarytų ir patys mokytojai. Turbūt ne iš blogos valios mokytojai, dirbdami ir prisitaikydami prie tokių esamų rezultatų, kurie pasiekiami viduryje mokyklos, gaus tam tikrą reakciją, patikrinimą, kaip tai atrodo visos Lietuvos mastu, ar tikrai nereikia kokių nors korekcijų.
Šiuo atveju, manau, tikrai yra labai svarbus dalykas – pagalba patiems mokytojams, tai yra jų kvalifikacijos kėlimas, taip būtų išvengta tokių dalykų, kai kai kuriose mokyklose labai didelis procentas neišlaiko matematikos ar kitų egzaminų. Turbūt svarbus dalykas, reikėtų paminėti, kad neturėtume žiūrėti į patikrinimus kaip į kokią nors segregaciją arba norą nukreipti kur nors, ne. Vėlgi lygiagrečiai yra sukurta tam tikra profesinio orientavimo sistema. Iš tikrųjų ji yra stiprinama, turbūt nemažai specialistų atsiras ir tiesiogiai mokyklose – čia atsiranda jiems tikrai svarbus darbas bandyti kalbėtis su moksleiviais, kurie galbūt mokosi silpniau, kad vis dėlto nesiektų to kokio nors tikslo, tarkime, kuris vėliau virsta galbūt ir tam tikru popieriniu diplomu, kad siektų turbūt visuomenėje įsitvirtinti kaip geras specialistas. Iš tiesų sukurta sistema, kai galbūt neturint tam tikrų įgūdžių mokytis bendrojo lavinimo dalykų juos galima atrasti mokantis profesijos.
Patikrinta laiku, kad iš tikrųjų kai kada į universitetus atėję inžinerinės specialybės moksleiviai, baigę profesines mokyklas, daro labai didelę pažangą. Šiuo metu kalbant apie tą alternatyvų kelią į aukštąjį mokslą tikrai yra sistema, kuri kuriama ir kuri tikrai, manau, bus sėkmingai įgyvendinama vadinamuoju profesiniu mokymu, vadinamosiomis trumposiomis studijomis, einant toliau į universitetus ir tampant gerais specialistais.
Manyčiau, galbūt priėmus įstatymą, žiūrint praktiškai, įgyvendinant jį, reikės tam tikrų korekcijų, bet tikrai esame visi pasiruošę tai daryti, taip pat ir Švietimo ir mokslo komitetas. Šiuo metu yra protokolinis nutarimas, kad vis dėlto tam tikros tvarkos, priimamos ministerijoje, būtų atnešamos ir į komitetą, kad komiteto nariai matytų, kaip tas vyksta praktiškai, ir kad tam tikros korekcijos būtų atliekamos tam tikru laiku, nevėluotų. Tikrai pritariu įstatymo projektui ir linkiu tolesnio sėkmingo švietimo sistemos tobulėjimo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pasisakė visi, užsirašę kalbėti diskusijoje. Svarstymo stadija. Turime vieną registruotą pasiūlymą, tačiau dėl jo neišlaikyti terminai, todėl jį apsvarstysime per priėmimą.
Dabar dėl motyvų užsirašė kalbėti keli Seimo nariai. Pirmasis už kalba E. Pupinis. Jis išsibraukė, tad gerbiama V. Targamadzė. Motyvai už.
V. TARGAMADZĖ (DFVL). Ačiū. Iš tikrųjų kokybiniu požiūriu mes turime judėti į priekį, bet viską labai dinamiškai ir sistemiškai žiūrėti. Be abejo, čia yra daug klaustukų. Bet svarstydami Švietimo ir mokslo komiteto posėdyje mes sutarėme, kad ministerija, ir tai yra protokoliniame nutarime, kad susiję pakeitimai ministro įsakymu ir panašiai bus derinami su Švietimo ir mokslo komitetu. O įsisavinti programą, tikrinti ir pasitikrinti, ar yra įsisavinta programa, iš tikrųjų reikia šių dalykų. Bet, aišku, labai daug klausimų. Pavyzdžiui, man yra klausimas ir dėl Nacionalinės švietimo agentūros. Nori būti, kad ji būtų excellent, toks kokybinis centras, dirbtų ekspertai, tačiau Valstybės tarnybos įstatymą mes puikiai žinome, negalės projektuose dalyvauti, ir nežinau, kaip surinks ekspertus už kokius 800 ar 900.
Taigi, aš palaikau, turiu ir bendruomenės pritarimą, kai kurių švietimo bendruomenių pritarimą, bet noriu atkreipti dėmesį, kad tai yra labai slidus kelias ir reikia labai atidžiai tai daryti, profesionaliai, mąstant pagal tikslo ir rezultato paradigmą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Prieš užsirašiusių nebuvo. Apsispręsime balsuoti numatytu laiku. Primenu, kad balsavimo intervalas prasidės nuo 11 valandos. Svarstymo stadijoje paprastai po vieną pasisako dėl motyvų, nes tai ne priėmimas. Bus dar progų pasisakyti. Dėkui.
10.46 val.
Profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 2, 6, 7, 13, 14, 17, 18, 20, 23, 26, 28, 29, 32, 33, 35, 36, 38, 39 straipsnių pakeitimo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIVP-2246(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2247(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės 1-3.1 klausimas – Profesinio mokymo įstatymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-2246(2). Norėčiau pakviesti gerbiamą E. Jovaišą pristatyti Švietimo ir mokslo komiteto išvadą. Jo salėje nematau. Gal galėtų pagelbėti E. Pupinis? Prašom.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tiesų komitetas svarstė ir Profesinio mokymo įstatymą. Taip pat buvo diskusijų, bet faktiškai į visus tiek Teisės departamento, tiek ir kitų siūlytojų pasiūlymus buvo atsižvelgta. Komitetas šiam įstatymo projektui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. M. Lingė – Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvada.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Komitetas šį projektą apsvarstė lapkričio 30 dieną. Priėmė sprendimą pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į kaip papildomo Socialinių reikalų ir darbo komiteto bei Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir pasiūlymus. Tai priimta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Norėčiau pakviesti gerbiamą K. Starkevičių pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą. Norėčiau pakviesti K. Starkevičių pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Komitetas apsvarstė ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytą išvadą. Diskutuoti nėra užsirašiusių. Pasiūlymų nėra gauta. Dėl motyvų už norėtų kalbėti E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, dauguma pritaria, tai būtų galima nekalbėti, bet keletas akcentų. Vis dėlto tikrai bandome sustiprinti profesinio mokymo sistemą. Aišku, buvo ieškoma kelių, kad moksleiviai galbūt ir anksčiau, besimokydami gimnazijose, ateitų į profesines mokyklas. Taip pat yra keletas korekcijų, ypač dėl trumpesnių studijų profesinėse mokyklose – iki 20 kreditų. Čia buvo tam tikrų problemų, kai mes įrašėme į įstatymą, kad mokantis pagal formaliąją pirminę programą yra ribotas skaičius. Šiuo metu atsiranda tų trumpųjų programų, jas bus galima vykdyti mokyklose, priklausomai nuo verslo poreikio, ką bus suformavęs verslas, tokius užsakymus bus galima vykdyti.
Taip pat manau, kad svarbu stiprinti profesinio mokymo sistemą, nes, žiūrint jau ir į gretimas šalis, apie 38 % Latvijoje ir Estijoje siekia tokio rezultato – profesinio mokymo sistemoje baigiant bendrojo ugdymo programą įgyjama profesija. Pas mus kol kas 27 %. Manau, bendromis pastangomis galėsime padaryti taip, kad vis dėlto profesinis mokymas taptų patrauklesnis, kad iš tikrųjų ten ateitų mokytis ir gabesnių vaikų, nes, kaip ir minėjau, suformuotas alternatyvus kelias siekti aukštojo arba universitetinio išsilavinimo pagal trumpąsias studijas. Siūlau pritarti ir tikrai atkreipti didesnį dėmesį į profesinį mokymą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Apsispręsime jau netrukus, balsuoti numatytu laiku.
10.50 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 589 straipsnio pakeitimo ir Kodekso papildymo 711 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-1766(2), Baudžiamojo kodekso 199, 259 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1767(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės 1-4.1 klausimas – Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1766(2) ir jo lydimasis. A. Vyšniauskas. Prašom.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Aš norėčiau frakcijos vardu pusvalandžio pertraukos paprašyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Neprašote balsuoti. Pritarta bendru sutarimu.
10.51 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 17 d. nutarimo Nr. XIV-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2359 (pateikimas)
Tuomet kitas darbotvarkės 1-5.1 klausimas – Seimo nutarimo dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 17 d. nutarimo pakeitimo projektas Nr. XIVP-2359. V. Mitalas.
V. MITALAS (LF). Gerbiama Seimo Pirmininke, frakcijos vardu prašyčiau pusvalandžio pertraukos.
PIRMININKĖ. Taip pat prašote pusvalandžio pertraukos. Gerbiami kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Dėl 1-5.1 ir lydimųjų – pusvalandžio pertrauka taip pat.
10.52 val.
Strateginių prekių kontrolės įstatymo Nr. I-1022 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2215(2) (svarstymas)
Dabar kitas darbotvarkės 1-6 klausimas – Strateginių prekių kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2215(2). Svarstymo stadija. Norėčiau pakviesti gerbiamą D. Šakalienę, kad pristatytų komiteto nuomonę.
D. ŠAKALIENĖ (LSDPF). Komitetas svarstė gruodžio 7 dienos posėdyje ir sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Sprendimas priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytą komiteto išvadą. Diskutuoti užsirašiusių nėra. Pasiūlymų dėl 1-6 klausimo nesame gavę. Dėl motyvų užsirašiusių taip pat nėra. Balsuosime jau netrukus.
10.53 val.
Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo Nr. I-555 2, 4, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2325(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-2325(2). Pranešėja – D. Šakalienė. Kviečiu vėl, gerbiama Dovile, į tribūną.
D. ŠAKALIENĖ (LSDPF). Šį projektą gruodžio 9 dienos posėdyje taip pat svarstė komitetas. Teisės departamentas neturėjo pastabų. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje kalbėti užsirašė A. Pocius. Norėčiau pakviesti jį į tribūną. Nematau kolegos. Nėra. Pasiūlymų dėl šio projekto nėra gauta. Dėl motyvų užsirašiusių, sekundėlę, nėra. Balsuosime numatytu laiku.
10.54 val.
Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo Nr. IX-705 1, 2, 3, 9, 12, 16, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 34, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 451, 46 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2179(2), Civilinių pirotechnikos priemonių apyvartos kontrolės įstatymo Nr. IX-931 1, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 16, 18, 20, 22, 23 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2180(2), Sprogmenų apyvartos kontrolės įstatymo Nr. IX-1315 5, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2181(2), Strateginių prekių kontrolės įstatymo Nr. I-1022 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2182(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės 1-8.1 klausimas – Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2179(2) ir lydimieji. Taip pat svarstymo stadija. Kviečiu L. Kasčiūną, kad pristatytų Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto poziciją. Dėl pagrindinio ir dėl visų lydimųjų.
L. KASČIŪNAS (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų turėjome ir klausymus, turėjome ir svarstymo procesą.
Jeigu taip trumpai, kokie esminiai dalykai, tai vienas pagrindinių šio įstatymo projekto tikslų – sudaryti galimybę privatiems prekiautojams ginklais Lietuvoje prekiauti A kategorijos ginklais, kurie šiuo metu yra leidžiami civilinėje apyvartoje, tai yra šauliai, kariai savanoriai, profesinės karo tarnybos kariai pagaliau galės A kategorijos ginklų įsigyti Lietuvoje. Kas yra labai svarbu, prieš pusę metų mes leidome jiems turėti tų ginklų, dabar sudarome galimybę jų įsigyti čia, Lietuvoje.
Antras svarbus pakeitimas – komiteto iniciatyva projektas papildytas nuostatomis dėl draudimo įsigyti ir turėti ginklų, ginklų priedėlių, šaudmenų ir jų dalių Rusijos Federacijos ir Baltarusijos Respublikos piliečiams. Taip daroma mūsų nacionalinio saugumo sumetimais.
Galiu pasakyti, kad pagrindiniam Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo projektui po svarstymo pritarta bendru sutarimu. Taip pat Civilinių pirotechnikos priemonių apyvartos kontrolės įstatymo projektui irgi pritarta bendru sutarimu: už – 10, prieš nebuvo. Lygiai taip pat dar vienam lydimajam Sprogmenų apyvartos kontrolės įstatymo projektui – irgi bendru sutarimu: už – 10, prieš nebuvo. Strateginių prekių kontrolės įstatymas lygiai taip pat kaip lydimasis sulaukė 10 balsų už ir nė vieno prieš. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytą komiteto išvadą. Diskusijoje užsirašė kalbėti du Seimo nariai. Pirmasis – P. Saudargas. Gerbiamas Pauliau, kviečiu į tribūną. Diskusija dėl Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo projekto. Prašau.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui, gerbiama Pirmininke. Girdžiu kolegų replikas dėl laiko, jis visiems mums yra brangus, todėl pasistengsiu trumpinti savo pasisakymą. Iš tiesų, sakyčiau, tai vienas esminių įstatymų, skirtų mūsų šalies saugumui ir apginamumui didinti. Mes kartais apeliuojame į Šveicariją, kad norėtume būti tokie kaip jie, ten po kiekviena lova turi žmonės automatą ar kulkosvaidį ir yra pasiruošę ginti savo tėvynę. Jeigu mes norime tokie būti, tai reikia nuosekliais žingsniais prie to ir judėti.
Aš džiaugiuosi, kad Seimas prieš turbūt jau metus laiko priėmė įstatymą, leidžiantį šauliams, kariams savanoriams ir kariams įsigyti ir laikyti namuose A kategorijos ginklus. Pasakėme a, bet nepasakėme b. Mes galime įsigyti ir laikyti namuose, bet kas gi mums parduos? Rinkos nėra, iš tiesų labai komplikuotas yra įsigijimas, galime tik iš kitų valstybių vežti, visa biurokratija yra tokia sudėtinga, kad realiai neįgyvendinama. Todėl ateinantis įstatymas, aš tikrai kviečiu kolegas palaikyti, atveria duris įsigyti. Nuogąstaujantiems pabrėšiu: ne kiekvienas galės įsigyti tokį ginklą, jokiu būdu, bet tik pagal įstatymą tie, kurie gali. O šiandien pagal įstatymą gali šauliai, kariai, kariai savanoriai, tai yra turintys teisę įsigyti karui tinkamą ginklą.
Kodėl to reikia, jūs paklausite. Mes pasižiūrėkime į realybę Ukrainoje, realybę, kai ne tik ginkluotosios pajėgos, kurios buvo tam apmokytos, paruoštos, turėjo ginkluotę, stojo į kovą, bet ir visa tauta stojo į kovą, buvo teritorinė gynyba iš esmės paskubomis (o ką darysi, kai jau karas yra tavo valstybėje) ruošiama, dalinami ginklai, išdalintas didelis skaičius A kategorijos ginklų visuomenės nariams, kurie norėjo priešintis.
Tai patys pagalvokime, ar tą geriau daryti paskutinę minutę per kelias savaites, į kairę, į dešinę dalinti automatus, ar geriau leisti visuomenei, tai daliai, kuri gali ir nori priešintis, laiku įsigyti. Įsigyti ramiai tą ginklą: jį pažinos, prie jo pripras, su juo galės treniruotis šaudykloje, ant jo galės užsidėti optiką, ant jo galės užsidėti termovizorinį prietaisą, taikiklį ir mokytis, treniruotis su tuo ginklu, kad, neduok Dieve, reikalui esant eitų valstybės ginti.
Aš nuoširdžiai kviečiu kolegas palaikyti šį įstatymą. Taupau jūsų laiką.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu į tribūną A. Pocių. Jis taip pat pasisakys diskusijoje dėl Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo.
A. POCIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiami kolegos. Aš nenoriu kartoti to, kas buvo prieš tai pasakyta, tik ypač noriu atkreipti dėmesį į vieną iš L. Kasčiūno siūlomų pataisų, kad Rusijos ir Baltarusijos piliečiams, kurie turi ginklų namuose… Vis dėlto vertindamas situaciją, tiek karą Ukrainoje, tiek kitas grėsmes, aš vis dėlto norėčiau priminti kai kuriuos dalykus, kad Lietuvoje gyvena buvusių KGB darbuotojų, buvusių sovietinės armijos kariškių, kurie išėjo į pensiją, pasilikę Rusijos arba Baltarusijos pilietybes, veikia prieš mūsų valstybę, bet gyveno, gyvena ir, kaip žinome, turi teisę šiuo metu laikyti ginklus namuose. Prisiminkime 1991 metus, didžioji jų dalis buvo tie protestuotojai ir mitinguotojai čia prieš Lietuvos nepriklausomybę, jie stojo į „Jedinstvos“ gretas ir būtent būdavo, kad jie išreiškia savo nepasitenkinimą ir paramą būtent sovietinei buvusiai santvarkai ir taip toliau.
Aš manau, kad tie žmonės, nors jau yra panašiai mano amžiaus, bet, manyčiau, ginklas vis dėlto yra toks įrankis, su kuriuo galima pridaryti daug žalos. Aš manau, kad tikrai reikia palaikyti šią iniciatyvą. Tai padarė, kaip žinome, estai. Aš manyčiau, kad mes taip pat turėtume palaikyti. Todėl siūlau balsuoti už šią pataisą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl motyvų už užsirašė kalbėti du Seimo nariai. Gerbiamas Pauliau, gal jūs užleisite kolegai iš opozicijos? Taip. Gerbiamas J. Jarutis – motyvai už.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų ta sritis, kurioje opozicijos šiame Seime iš principo nėra. Valstybės gynyba, ginklavimasis ir didesnis pasitikėjimas visuomene, aš manau, yra sveikintina, siektina. Nėra, kaip gerbiamas Paulius išvardino, kad po kiekviena lova nei Šveicarijoje, nei Izraelyje nėra ten tie ginklai laisvai. Yra tam tikros normos, tam tikri reikalavimai, taip pat ir mūsų visuomenei. Žinoma, komitete mes ne pirmąkart turbūt per šią kadenciją, jau turbūt trečias ar ketvirtas Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo svarstymas, ir po truputį atveriame vis daugiau ir daugiau visuomenės, kuri turi teisę turėti tam tikros kategorijos ginklus ir, esant reikalui, kaip sakoma, beldžiu į medį, galėtų prisijungti prie šalies gynybos. Tiesiog kviečiu kolegas…
Žinoma, yra liaudies patarlė: ir lazda kartą metuose iššauna. Ginklas yra didelės rizikos daiktas, bet manau, kad mūsų visuomenė yra pribrendusi, kad jai reikia suteikti daugiau galimybių savanoriškai, savo valia, savo lėšomis pasirengti šalies gynybai. Deja, situacija yra tokia. Po Šaltojo karo mes buvome užmigę, buvome užliūliuoti, kad čia niekas nieko nebekariaus, bet, pasirodo, realybė yra visai kitokia ir ta realybė šiandien yra Ukrainoje. Aš manau, kad mes turime būti pasirengę. Tam šios įstatymo pataisos sudaro sąlygas. Kviečiu palaikyti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti.
Atkreipiu dėmesį, kad jau prasidėjo balsavimo intervalas. Taigi siūlau apsispręsti balsavimu dėl 1-8.1 klausimo – Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo projekto Nr. XIVP-2179 bei lydimųjų. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 116: už – 106, prieš nebuvo, susilaikė 10. Po svarstymo pritarta.
11.04 val.
Švietimo įstatymo Nr. I-1489 7, 8, 9, 10, 11, 14, 16, 19, 20, 21, 23, 29, 36, 38, 39, 41, 43, 44, 46, 49, 52, 53, 56, 57, 58, 59, 62, 63, 64, 67, 69 ir 70 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 564 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-2240(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo Nr. XIII-3268 3 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2241(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 24, 38 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1261 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2242(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 11 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIV-655 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2243(2), Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2244(2), Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo Nr. XIII-198 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2245(2) (svarstymo tęsinys)
Tuomet, kadangi balsavimas jau prasidėjo, galime pereiti į darbotvarkės pradžią. Darbotvarkės 1-2.1 klausimas – Švietimo įstatymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-2240(2) bei lydimieji. Motyvai čia jau išsakyti, beliko tik balsavimas. Kas pritariate projektui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 119: už – 109, prieš – 1, susilaikė 9. Po svarstymo pritarta.
11.05 val.
Profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 2, 6, 7, 13, 14, 17, 18, 20, 23, 26, 28, 29, 32, 33, 35, 36, 38, 39 straipsnių pakeitimo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIVP-2246(2), Švietimo įstatymo Nr. I-1489 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2247(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-3.1 klausimas – Profesinio mokymo įstatymo projektas Nr. XIVP-2246(2) ir lydimasis. Motyvai išsakyti. Balsuojame.
Balsavo 127: už – 126, prieš nebuvo, susilaikė 1. Po svarstymo pritarta.
Dėl darbotvarkės 1-4, 1-5 klausimų paimtos pertraukos, netrukus grįšime prie jų.
11.06 val.
Strateginių prekių kontrolės įstatymo Nr. I-1022 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2215(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-6 klausimas – Strateginių prekių kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2215(2). Motyvai išsakyti. Balsuojame dėl jo. Balsavo 132, už – 132. Pritarta po svarstymo vienbalsiai.
11.07 val.
Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo Nr. I-555 2, 4, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2325(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2325(2). Balsuokime. Balsavo 133, už – 133. Pritarta vienbalsiai po svarstymo.
11.08 val.
Įstatymo „Dėl Reglamento (ES) 2022/1854 įgyvendinimo“ projektas Nr. XIVP-2314(3) (priėmimas)
Dėl darbotvarkės 1-8 klausimo jau apsisprendėme balsuodami. Darbotvarkės 1-9.1 klausimas – įstatymo „Dėl Reglamento (ES) 2022/1854 įgyvendinimo“ projektas Nr. XIVP-2314(3). Priėmimo stadija. Priėmimas pastraipsniui. Dėl straipsnių nuo 1 iki 19 pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu kiekvienam iš šių straipsnių? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Dėl motyvų užsirašė kalbėti du Seimo nariai. Už kalba V. Valkiūnas.
V. VALKIŪNAS (DPF). Atsisakau žodžio.
PIRMININKĖ. Atsisakė žodžio. G. Paluckas – motyvai už.
G. PALUCKAS (LSDPF). Aš irgi šiek tiek laiko sutaupysiu, bet, kolegos, pusė šio įstatymo nuostatų nėra itin aktualios. Jeigu reglamentas yra tiesiogiai taikomas, tai jį galima taikyti. Jo praktinio taikymo jau dabar matomi rezultatai, kai nepavykus gražiuoju susitarti su švedais klausimas keliamas į Europos Komisiją. Bet kitos nuostatos yra vertingos, nes jos padės viršpelnius mūsų nacionalinių elektros gamintojų padalinti teisingai per biudžetą, todėl vis dėlto, kolegos, kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsuojame dėl darbotvarkės 1-9.1 klausimo.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 129, už – 127, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2314) priimtas. (Gongas)
11.10 val.
Pelno mokesčio įstatymo Nr. IX-675 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2315(2) (priėmimas)
Turime apsispręsti dėl 1-9.2 klausimo, lydimojo Pelno mokesčio įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-2315(2). Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Du straipsniai. Pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Dėl motyvų užsirašiusių nėra. Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 130 Seimo narių: už – 130, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2315(2) priimtas. (Gongas)
11.11 val.
Pašto įstatymo Nr. VIII-1141 3, 5, 6 ir 17 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2309(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-10 klausimas – Pašto įstatymo Nr. VIII-1141 keturių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2309(2). Priėmimo stadija. Šį pakeitimą sudaro penki straipsniai. Pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Dėl motyvų dėl šio projekto užsirašiusių nėra. Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 131 Seimo narys: už – 129, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2309(2) priimtas. (Gongas)
11.12 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1765(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-11 klausimas – Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1765(2). Priėmimo stadija. Priėmimas pastraipsniui.
Norėčiau pakviesti gerbiamą A. Kupčinską, kad pristatytų Ekonomikos komiteto išvadą dėl vieno pasiūlymo. Dėl 1 straipsnio yra pateikta Teisės departamento pastaba. Prašom, komiteto išvada.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Komiteto nuomonė – nepritarti. Pagrindiniai argumentai yra šie: Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 1 straipsnio 1 dalis nustato, kad kituose įstatymuose gali būti nustatyta kitokia valstybinio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo tvarka. Vienas iš specialiųjų įstatymų yra Lietuvos Respublikos įstatymas „Dėl užsieniečių teisinės padėties“, jame nenumatytos galimybės perduoti savivaldybių administracijoms valdyti valstybės nekilnojamąjį turtą, išnuomoti ar kitaip perduoti tretiesiems asmenims, išskyrus tokio turto neatlygintiną perdavimą asmenims, užsieniečiams, kurie atitinka įstatymo reikalavimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytą komiteto išvadą. Turime apsispręsti balsuodami dėl 1-11 klausimo – Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo projekto Nr. XIVP-1765(2). Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 131 Seimo narys: už – 120, prieš nebuvo, susilaikė 11. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-1765) priimtas. (Gongas)
11.15 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2021 m. gruodžio 16 d. nutarimo Nr. XIV-782 „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2337 (pateikimas)
Gerbiami kolegos, iki paimtos pertraukos liko 5 minutės. Aš siūlyčiau 1-13 klausimo pateikimą. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2021 m. gruodžio 16 d. nutarimo Nr. XIV-782 „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2337. Kviečiu į tribūną G. Landsbergį, kad pristatytų pateikimą.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiama Pirmininke. Pristatysiu mandato pakeitimą vietoj krašto apsaugos ministro. Nutarimo projekto pagrindas yra siųsti Lietuvos karius ir civilius krašto apsaugos sistemos tarnautojus dalyvauti naujoje Europos Sąjungos karinėje paramos Ukrainai operacijoje Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės vadovaujamoje tarptautinėje operacijoje „Interflex“ Ukrainos kariuomenės mokymo tikslais Jungtinėje Karalystėje.
Projektu nustatoma, kad Lietuvos karinės mokymo operacijos Ukrainos ginkluotųjų pajėgų mokymo tikslais užduotys gali būti vykdomos Europos Sąjungos ir NATO valstybėse narėse, jei šios valstybės kviečia Lietuvos instruktorius dalyvauti šioje operacijoje, prisijungti prie jų teritorijose vykdomų Ukrainos ginkluotųjų pajėgų mokymų. Taip pat nustato maksimalų skaičių į operaciją siunčiamų karių ir civilių krašto apsaugos sistemos tarnautojų: Europos Sąjungos karinės paramos Ukrainai operacijoje Europos Sąjungos šalyse – iki 40 karių ir civilių krašto apsaugos sistemos tarnautojų, Jungtinės Karalystės vadovaujamoje tarptautinėje operacijoje „Interflex“ Ukrainos kariuomenės mokymo tikslais Jungtinėje Karalystėje – iki 25 karių ir civilių krašto apsaugos sistemos tarnautojų.
Į Lietuvos karinę mokymo operaciją Ukrainos ginkluotųjų pajėgų mokymo tikslais siunčiamų karių ir civilių tarnautojų nustatyto maksimalaus leisto skaičiaus keisti nėra siūloma. Nutarimo projektas bus įgyvendintas iš bendrų krašto apsaugos sistemai skiriamų valstybės biudžeto asignavimų.
Kaip kolegos galėjo susipažinti, Teisės departamentas dėl projekto pastabų neturėjo. Kviečiu projektui pritarti. Dėkui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmoji klausia L. Girskienė.
L. GIRSKIENĖ (LVŽSF). Laba diena, ministre, aš čia. Teko bendrauti maždaug prieš metus su „Desnos“ atstovais, ten misiją atliko Lietuvos kariai. Iš tikrųjų kalbėjo, kad labai vertina mūsų pagalbą, labai vertinga mūsų patirtis. Ar planuojama didinti savanorių, dalyvaujančių misijoje, skaičių? Ar lieka toks pat, kiek dabar jų važiuoja į Ukrainą, ar planuojate didinti?
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Jokie kiti skaičiai, kuriais Seimas yra anksčiau mandatavęs Lietuvos kariuomenę, nėra keičiami, pridedant papildomai tik tuos, kuriuos išvardinau konkrečioms misijoms, kurios yra įkurtos Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės. Jeigu jūsų minima misija buvo anksčiau mandatuota Seimo, niekas nesikeičia. Jeigu nebuvo mandatuota, jeigu tai buvo tiesiog kitais pagrindais vykdoma misija, vėlgi tada nesikeičia. Tai nėra niekaip judinama.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Nekrošius.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, mano klausimas iš dviejų dalių. Pirmasis šiame nutarime apibrėžiamas karių skaičius. Galbūt, mano nuomone, nederėtų apsibrėžti skaičiumi? Aš nežinau, galbūt yra toks reikalavimas, bet gal galėtume daugiau pasitelkti žmonių, nes tikrai svarbus klausimas ir tos pagalbos tikrai reikia. Tai viena klausimo dalis.
O antra klausimo dalis dėl Lietuvos teritorijoje dalyvaujančių ir vykstančių mokymų. Ar planuojama, kad jų būtų daugiau, kad prisidėtų daugiau žmonių prie to? Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėl pirmojo jūsų klausimo, paprastai visada mandatuojant yra nustatomas ribotas karių, siunčiamų į operaciją, skaičius, kur tai bebūtų. Ar esame dalyvavę Irake, ar buvome numatę dalyvauti operacijoje Malyje – visą laiką tai apribojame suderinę tarp institucijų: Užsienio reikalų ministerijos, Krašto apsaugos ministerijos ir Prezidento institucijos, kokie konkrečiai daliniai, kokios pajėgos gali būti siunčiami dalyvauti kiekvienoje konkrečioje operacijoje. Vėliau, įvertinus didesnį poreikį, galima prie tų klausimų grįžti.
Dėl jūsų klausimo Lietuvoje vykdomų operacijų, mano žiniomis, jos gali būti nevisiškai išsamios, operacijos, apmokymai yra vykdomi, bet galbūt geriau apie juos papasakotų kolega, kurį šiandien pavaduoju.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. Gerbiami kolegos, dėl motyvų užsirašiusiųjų nėra. Ar galėtume po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Numatoma svarstymo data – gruodžio 22 diena. Pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomas – Užsienio reikalų komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Nematau prieštaraujančių, dėkoju, pritarta bendru sutarimu.
11.20 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 589 straipsnio pakeitimo ir Kodekso papildymo 711 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-1766(2), Baudžiamojo kodekso 199, 259 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1767(2) (svarstymo tęsinys)
Grįžtame prie 1-4.1 klausimo – Administracinių nusižengimų kodekso 589 straipsnio pakeitimo ir kodekso papildymo projekto Nr. XIVP-1766(2) bei lydimojo. Norėčiau pakviesti gerbiamą pranešėją, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką S. Šedbarą, pristatyti komiteto išvadą. Tuo tarpu A. Nekrošius dar norėtų dėl vedimo tvarkos. Prašau.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, Pirmininke. Kaip aš ir ryte klausiau, reikėtų aiškumo, ar šitas klausimas yra parengtas svarstyti? Tiesiog taip arba ne. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, Seimas nepritarė išbraukimui. Iš manęs… jūs man užduodate klausimą, ar klausimas yra parengtas svarstyti?
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Aš tiesiog noriu aiškumo, ar tai yra parengtas klausimas, ar ne.
PIRMININKĖ. Teisės ir teisėtvarkos komitetas jį apsvarstė ir atnešė. Taip jis atsirado mūsų posėdžių darbotvarkėje, standartiniu būdu.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Tai suprantu, kad parengtas.
PIRMININKĖ. Manyčiau, kad taip.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Prašom, gerbiamas kolega, į tribūną.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, komitetas iš dviejų projektų šį kompleksinį klausimą svarstė 2022 m. lapkričio 23 d. Šie abu klausimai yra glaudžiai susiję, vienas be kito negali būti nei svarstomi, nei priimami. Administracinių nusižengimų kodekso projektą komitetas apsvarstė, jam pritarė, patobulino. Už šį projektą balsavo 6, prieš – 1, susilaikė 2. Taigi balsų dauguma buvo pritarta.
Lygiai taip pat lapkričio 23 dieną buvo svarstoma Baudžiamojo kodekso pataisa. Formuluotė, kaip žinome, keliama į Administracinių nusižengimų kodeksą, dekriminalizuojama. Buvo irgi pritarta patobulintam Baudžiamojo kodekso šių straipsnių pakeitimo projektui ir komiteto išvadoms ta pačia balsų dauguma: už – 6, prieš – 1, susilaikė 2.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pristatytą komiteto išvadą. Gerbiami kolegos, diskusijoje užsirašė kalbėti net 15 Seimo narių. Penki iš jų frakcijos vardu. Norėčiau pasiūlyti ilgesnį diskusijos laiką, siūlau pusvalandį. Ar galime pritarti pusvalandžiui? Dėkoju. Taigi pirmasis frakcijos vardu kalbės V. Mitalas. Kviečiu į tribūną.
V. MITALAS (LF). Laba diena, gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiami kolegos. Atsitraukus iš toliau atrodytų, na, apie ką mes čia dar kalbame. Daugybė šalių jau seniai nusprendė, kad ne kuvalda, ne botagu, ne bananu mes keičiame žmonių elgesį ir gydome ligas, jeigu sutinkame, kad priklausomybė yra liga. Lyg ir niekas dėl to nesiginčija. Pirmąjį projektą, jis sudegė po tiek daug diskusijų, kaip reta Seimas diskusijų turi, TTK pakeitė. Kadangi dėl ankstesnio projekto buvo galimybė ir buvo atlikta Vyriausybės išvada, jis buvo svarstytas labai skirtingų organizacijų ir įstaigų. Aš noriu priminti, kad Policijos departamentas, Teisės institutas, Aukščiausiasis Teismas, Apeliacinis teismas tam pritarė. Tam pritarė Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamentas, Lietuvos advokatūra, Vyriausybė, Sveikatos apsaugos, Vidaus reikalų, Teisingumo ministerijos, psichikos sveikatos ir priklausomybių ligų gydymo ekspertai ir daugiau negu 20 šioje srityje dirbančių nevyriausybinių organizacijų. Seimui to nepakako, todėl TTK pakeitė projektą. Dabar svarstome tik vienos medžiagos, vienos psichoaktyviosios medžiagos, marihuanos, dekriminalizavimą. Sistema, noriu pasakyti, jau yra kitokia, Seimas per biudžeto svarstymus pritarė papildomiems asignavimams tiek žemo slenksčio kabinetams, tiek kitoms teikiamoms paslaugoms, kad mes spręstume kompleksiškai priklausomybės problemas, o apskritai psichikos sveikatos darbotvarkė Sveikatos apsaugos ministerijoje yra prioritetinė. Kadangi mokslas, tikiu, Seimui yra svarbu, likusį laiką noriu tik pateikti, galbūt priminti keletą citatų, kurias jau esate girdėję iš skirtingų šios srities specialistų.
Profesoriaus O. Fedosiuko, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo, nuomone, baudžiamųjų įstatymų draudimų ir sankcijų turi būti imamasi tik tada, kai tai neišvengiama, tai yra neįmanoma kitomis teisinėmis ir socialinėmis priemonėmis apginti pažeistų teisinių gėrių. Akivaizdu, kad baudžiamosios teisės taikymas asmenims, kurie disponavo nedideliu kiekiu kanapių, yra perteklinis. Baudžiamoji teisė vadovaujasi ultima ratio principu ir turi būti taikoma tik tada, kai yra išbandytos visos teisinėje sistemoje, socialinėje, švietimo ir kitose srityse esančios galimybės ir matoma, kad jos yra neveiksmingos.
Jungtinių Tautų Organizacija, visos jos agentūros, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, Jungtinių Tautų Narkotikų ir nusikalstamumo biurą, ragina valstybes atsisakyti baudžiamųjų įstatymų taikymo dėl nedidelio kiekio nelegalių psichiką veikiančių medžiagų vartojimo ir turėjimo, neturint tikslo jų platinti. Pabrėžiama, kad mokslas ir pažangių šalių praktika įrodo, kad neproporcingų priemonių taikymas valstybių visuomenės sveikatai turi neigiamą poveikį.
Pasak buvusio Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko A. Gutausko, 2017 metais priimtas sprendimas kriminalizuoti disponavimą nedideliu kiekiu narkotikų savo reikmėms nepasiekė išsikeltų tikslų. Disponavimas mažais narkotikų kiekiais, pasak A. Gutausko, nėra nukreiptas į konkretų žmogų, tai yra vadinamasis nusikaltimas be aukos, todėl griežta bausmė esą nėra pateisinama ir siekiant atpildo.
NTAKD direktoriaus pavaduotoja G. Belian yra teigusi, kad labai dažnai kalbama, kad galbūt ši baudžiamoji atsakomybė atgrasys ir galėtų būti kaip tam tikra prevencija. Tikrai galėčiau nuvilti – baudžiamosios teisės priemonės tikrai nėra tos priemonės, kurios spręstų problemą, susijusią su narkotikų vartojimu. Tai nėra prevencinė priemonė, kuri atgrasytų vartoti narkotines medžiagas.
Kriminologas, Vilniaus universiteto dėstytojas ir Lietuvos teisės instituto tyrėjas M. Lankauskas teigia, kad kritiškai žiūri į argumentą, esą narkotikų dekriminalizavimas reiškia, kad daugiau žmonių ims vartoti visus narkotikus. Jei žmonės tai sieja su augančiu vartojimu, sako, kad dekriminalizavimas negerai, nes vartojimas auga, tai kaip ir patys sau prieštarauja. Jei baudžiamoji politika visą laiką buvo griežta, kodėl vartojimas auga? Klausimas, ar ji veikia?
Lietuvos teisės instituto socialinių mokslų mokslininkas S. Bikelis yra sakęs, kad iš įstatymuose numatytų baudų dydžių panašu, kad 10 gramų kanapių sau parūkyti turėjimas kelia tokį pat pavojų kaip 400 miesto gatvėmis be galvos lekiančių vairuotojų. Mažų kiekių kanapių dekriminalizavimas būtų mažas žingsnelis balansuojant baudimo politiką.
Generalinė prokurorė, tada dar kandidatė į generalinius prokurorus, N. Grunskienė susitikime su Laisvės frakcija, kai dar buvo kandidatė, taip pat yra teigusi, kad iš esmės palaikytų mažo kiekio narkotikų be tikslo platinti dekriminalizavimo idėją.
Anot buvusio Lenkijos prezidento, Jungtinių Tautų Rytų ir Vidurio Europos ir Vidurinės Azijos narkotikų politikos komisijos pirmininko A. Kvasnevskio, numatyti narkotikų politikos pokyčiai Lietuvoje prisidėtų įgyvendinant priklausomybių prevenciją. Cituoju: „Lietuva šiuo metu turėdama baudžiamąsias, o ne administracines bausmes susiduria su problemomis. Todėl būtina imtis veiksmų valstybės lygiu ir numatyti esminius pokyčius narkotikų politikoje.“
Pereikime prie familiaresnių vardų. V. P. Andriukaitis yra teigęs, cituoju: „Svarbu įveikti mus varžančius stereotipus, pavyzdžiui, mitą, kad jaunuolis, surūkęs marihuanos suktinę, yra pasmerktas tapti narkomanu. Tai netiesa. Juk nesakome, kad surūkę vieną cigaretę tapsime priklausomi nuo tabako. O galėtume, nes tabakas yra keturis kartus stipresnis už kanapes. Vis dėlto už tabako vartojimą baudžiamosios atsakomybės nenumatome.“
Ir pabaigsiu (kaipgi be jo?) A. Verygos citata iš 2017 metų. Cituoju: „Dekriminalizavimą, kai vartotojas nebaudžiamas už marihuanos turėjimą ir vartojimą, aš palaikyčiau, nes priklausomą žmogų reikia ne bausti, o gydyti.“
Gerbiamieji kolegos, tikiuosi, apsispręsime teisingai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu A. Mazuronį, jis kalbės frakcijos vardu. Ruošiasi A. Veryga.
A. MAZURONIS (DPF). Labai dėkui. Gerbiami kolegos, gerbiami bičiuliai, gerbiami draugai, savo pristatymą norisi pradėti tokiu kreipiniu: surūkykime po suktinę žolės. Tai yra ne hiperbolizuotas kreipimasis į visus čia sėdinčius, bet tai yra tas žodžių junginys, kuris, priėmus šias įstatymo pataisas, taps jaunimo pasilinksminimo vietų kasdienybe. Tai yra tas žodžių junginys, kuris, priėmus šias įstatymo pataisas, taps šių dienų jaunimo faktiškai gyvenimiškos filosofijos keitėju ir formuotoju. Tai yra tas žodžių junginys, kurį mes girdėsime vis dažniau ir dažniau, pritarę toms įstatymo pataisoms, apie kurias čia kalbame. Bet dabar šiek tiek detaliau ir apie viską iš eilės.
Įdėmiai klausiau V. Mitalo pasisakymų ir apskritai visos šitos diskusijos apie šiuos įstatymų projektus, apie jų bloką. Visą laiką vienas pagrindinių argumentų, leitmotyvų, tokia pagrindinė linija, kodėl reikėtų pritarti šiems įstatymų projektams, tai yra kad priklausomybes reikia gydyti ar už jas reikia kalinti, – tokios filosofijos diskusija. Žinote, lyg ir diskusija būtų graži, logiška ir argumentuota, jeigu ne kaip visada velnias slypi detalėse.
Ką šiandien minėjo ir V. Mitalas, pirminiame projekte, įstatymo projekte, buvo kalbama apie daugiau narkotinių medžiagų, o dabar šiame įstatymo projekte, apie kurį mes čia dabar kalbame, kalbama apie vieną narkotinę medžiagą, tai yra liaudies vadinamąją žolę. Man atrodo, kad kiekvienas, kuris yra nors kiek susidūręs, puikiai žino vieną paprastą dalyką, kad tie žmonės, kurie vartoja žolę, nėra priklausomi ir nuo žolės priklausomybė išsivysto labai retai, bet žolės vartojimas yra pirmas žingsnis į rimtesnių narkotikų vartojimą, pirmas žingsnis į ėjimą link tos priklausomybės, kurią jau tikrai galbūt reikės gydyti vėliau, tačiau ne žolės vartojimo stadijoje.
Kai mes kalbame apie tai, kad šito projekto iniciatoriai sako, įstatymo projekto kaip pagrindinį tikslą įvardina problemą, kurios realiai nėra tarp tų žmonių, kurie vartoja šitokias narkotines medžiagas, aš klausiu savęs labai paprasto klausimo: tai koks gi yra įstatymo projekto pagrindinis tikslas? Šiuo atveju grįžtu prie teisininkų, prokurorų pasisakymų, prie kitų teisėsaugos sistemoje dirbančių žmonių pasisakymų, kad iš tiesų šito įstatymo projekto nuostatose paliekama landa žmonėms, kurie užsiima tokių narkotinių medžiagų prekyba, manipuliavimu teisės normomis, žongliravimu jomis ir tiesiog bandymu sušvelninti savo atsakomybę arba tam tikrais atvejais jos absoliučiai išvengti.
Reikia paminėti, kaip vyko šito įstatymo projekto svarstymas, kokie buvo pasiūlymai, kokiems buvo pritarta, kokiems nepritarta. Reikia pastebėti, kad iš tikrųjų Seimo rūmuose ir komitetų salėse, kuriose buvo svarstomas šis įstatymo projektas, buvo toks pasiūlymas, kad tie žmonės, kurie būtų pagauti vartojantys žolę tais kiekiais, kokie yra įvardinti šiame įstatymo projekte, galėtų būti atleidžiami nuo baudžiamosios atsakomybės su viena ir esmine sąlyga – kad jie praneštų, iš kur tos narkotinės medžiagos įsigijo. Lyg ir sprendimas būtų logiškas ir racionalus, padedantis iš tiesų užkardyti narkotikų kelius prekeivių grandinėje, tas yra labai svarbu, bet tiek įstatymo projekto iniciatoriai, tiek komitetuose diskusijose dalyvavę žmonės, kurie pritarė šioms įstatymo nuostatoms, kategoriškai prieštaravo tokiai formuluotei, kuri iš principo neprieštarauja tiems deklaruojamiems tikslams, kad priklausomus žmones reikia gydyti, o ne kalinti. Vėl kyla klausimas, ar specialiai paliekamos tokios formuluotės, kuriomis galima toliau žongliruoti, ar tai yra tiesiog mūsų neapsižiūrėjimo ir tokio lengvabūdiško požiūrio į labai rimtos srities teisinį reguliavimą pasekmė.
Trečias dalykas, labai svarbus, jį reikia paminėti, ir čia žiūriu į A. Verygą, tai yra kompleksinis požiūris į jaunimo laisvalaikio leidimą, jeigu taip galima pasakyti. Žinote, jaunimas visais laikais vis tiek svaiginosi savo laisvalaikio, švenčių metu, svaiginasi ir svaiginsis, mums to tikrai nepavyks išvengti. Šiuo atveju reikia pažiūrėti, kokią kompleksinę politinę žinutę mes siunčiame apskritai teisiniu reguliavimu, ne tik narkotinių medžiagų. Kai praeitos kadencijos Seimas, vedamas A. Verygos, uždraudė silpnus alkoholinius gėrimus žmonėms iki 20 metų, tai buvo a punktas. Dabar mes einame prie b punkto – paprastiname atsakomybę už silpnas narkotines medžiagas. Aš klausiu, žiūrėdamas į bendrą kontekstą, matydamas bendrą šitą įstatymų projektų visumą, koks yra pagrindinis tikslas tokios teisinio reguliavimo aplinkos ir kokius įpročius jaunimui mes bandome įskiepyti, kokią politinę žinutę bandome nusiųsti? Ar bandome pasakyti, kad silpnas alkoholis yra ženkliai kenksmingesnis ir žalingesnis tiek psichikai, tiek elgsenai nei silpni narkotikai?
Gerbiami kolegos, man yra tekę bandyti ir viena, ir kita ir aš galiu drąsiai pasakyti, kad tai yra nesulyginami dalykai. Nesulyginami. Ir jų statyti į vieną gretą tiesiog neįmanoma, tiesiog negalima. Todėl tokia bendra teisinio reguliavimo visuma, man atrodo, yra tiesiog absurdiška, neteisinga ir vedanti prie labai blogų pasekmių.
Šiuo atveju aš kreipiuosi ne į Tėvynės sąjungos frakcijos atstovus, bet būtent į Krikščionių demokratų frakcijos ir į krikščionių demokratų flango atstovus. Gerbiamieji, išlikite ištikimi savo pozicijai, išlikite ištikimi savo vertybėms, išlikite ištikimi savo pažiūroms, nes šiuo klausimu, kaip aš suprantu, nuspręsite būtent jūs. Jeigu šis klausimas bus išspręstas nepalankiai, visos neigiamos pasekmės šio teisinio reguliavimo, deja, guls didžiąja dalimi, vis dėlto reikia pripažinti, ant jūsų pečių. Kaip V. Mitalas baigė savo pasisakymą, kad linki sėkmingo ir teisingo apsisprendimo, šiuo atveju, vieninteliu atveju, aš su juo sutinku: linkiu protingo, logiško, argumentuoto, ilgalaikio ir tvaraus sprendimo, kuris neturėtų neigiamų pasekmių.
PIRMININKĖ. A. Veryga. Ruošiasi M. Puidokas.
A. VERYGA (LVŽSF). Dėkoju, Pirmininke. Aš pradėsiu nuo pastabų dėl to, kaip mes atėjome iki šio klausimo svarstymo, ir noriu paklausti: kokia prasmė buvo kaitalioti Seimo statutą ir taip nustatyti tuos ekspertinius vertinimus, jei jūs patys jų dabar nesilaikote? Tai čia toks lyrinis nukrypimas.
O pradėti norėčiau iš tikrųjų irgi žiūrėdamas į kolegą Paulių ir kitus, kurie ką tik, neseniai, kalbėjo apie valstybės saugumą, apie tai, kad mes turime būti kaip Šveicarija, apie tai, kad turime turėti namuose A kategorijos ginklą. Aš esu už tai, bet aš nenorėčiau, kad A kategorijos ginklas ar kokios nors kitos kategorijos ginklas atsirastų pas žmogų, kuris nebūtų baudžiamas pagal baudžiamąją atsakomybę, nors žino, kad perka narkotiką iš narkotikų gaujų, remia nusikalstamus verslus, krauna pinigus kažkam, kas prekiauja žmonėmis, kas užsiima narkotikų kontrabanda, žino, kad tai daro, jis žino iš karto.
Čia negalima lyginti su alkoholiu ar tabaku, nes tai yra absoliučiai skirtingi dalykai, nes tai yra apskritai legalu. Taip, iki tam tikro amžiaus nelegalu, bet iš principo tai nėra koks nors kriminalas. Čia yra didelis skirtumas.
Aš nežinau, ar po visų šių sprendimų, jeigu jie bus priimti, neatsitiks taip, kad ir tie ginklai atsidurs pas žmones, kurie taip kvailiojo. Bet aš noriu akcentuoti, kad šių medžiagų vartojimas kelis kartus padidina šizofrenijos susirgimų tikimybę. Čia vėlgi labai įdomiai viskas susisieja, sakykime, savotiškai, netiesiogiai, gal ir su ginklais.
Pacituosiu švedų studiją. 45 tūkst. švedų karių buvo stebėti 15 metų. Buvo stebėta, ar jie vartoja kanapes, ar nevartoja. Čia dar nebuvo tų visų sintetinių kanabinoidų, nes čia santykinai tolimas laikas, nebuvo tų supurkštų visokių reikalų. Kas buvo nustatyta? 15 metų 45 tūkst. žmonių stebėjo ir ką pastebėjo? Pastebėjo, kad jeigu tas žmogus pavartojo kanapių bent penkis kartus, bent penkis kartus, čia nėra daug, sutiksite, turbūt jauni žmonės prikvailioja tikrai didesnį skaičių kartų, jo rizika susirgti šizofrenija padvigubėjo. O jeigu jis pavartojo bent 50 kartų, jo rizika susirgti šizofrenija išaugo penkis kartus.
Tas pats buvo pastebėta ir kitose studijose, kur buvo vertinama kitų psichozinių susirgimų rizika ir panašiai. Tai čia yra ne juokas. Kolegos, ką mes siunčiame visuomenei, kokią žinią, išskirdami pirmiausia vieną medžiagą, tai mes, kaip Seimas, pasakome, kad tai yra tokia, suprask, kažkokia lyg ir mažiau pavojinga medžiaga, kas yra šiaip didelė netiesa. Net vertinant jūsų siūlymus, kur jūs siūlote padidinti baudas, gal ir atrodytų iš pirmos pažiūros teisinga. Bet žinote, jeigu narkomanas turėtų pinigų, jis neitų vogti arba kaip Laisvės partijos nariai, kurie siūlo legalizuoti žolę, nerankiotų Palangoje pinigų kebabams, jeigu turėtų dvi štukas eurų susimokėti baudą už kanapes. Dabar jis nesukrapšto penkių eurų nusipirkti kebabą, bet jis sumokės 2 tūkst. eurų baudą, kelintą kartą pagautas rūkantis žolę. Iš tikrųjų neišspręs šitos baudos jokių problemų, nes tie žmonės, lygiai kaip iš neblaivių vairuotojų, kurie kelintą kartą yra pagaunami vairuojantys be teisių, jūs teisių antrą, trečią kartą neatimsite, o jų baudų susikaupė po 15–16 tūkstančių. Taip, turtingi tėveliai už vaikus, pagautus rūkant žolę, ir sumokės ten po tuos 2 tūkst. eurų ar panašiai ir ką tai išspręs? Nieko. Nes tie, kas turi pinigų, tiesiog susimokės baudą ir bus vis tiek nesuinteresuoti jokių problemų spręsti.
Šitas klausimas yra visiškai neparengtas, jis yra nesuderintas su prokuratūra, o ji aiškiai indikuoja, kad tokie sprendimai sukurs sąlygas lengviau platinti narkotines medžiagas. O gal to yra siekiama? Nes žmonės, kurie teikia šituos siūlymus ir viską daro, kad procedūriškai šis klausimas atsidurtų Seime, neslepia, kad jų tolimasis tikslas yra legalizuoti narkotines medžiagas, bent jau kanapes. Važinėja po užsienio valstybes, fotografuojasi kanapių parduotuvėse, pateikia tą kaip nuostabius pavyzdžius ir taip toliau. Neapgaudinėkime nieko ir nespekuliuokime jaunų žmonių įkalinimais, todėl, kad jie nėra įkalinami už mažo kiekio narkotikų turėjimą, už narkotinių medžiagų vartojimą. Jiems gi nėra skiriamos laisvės atėmimo bausmės. Kam jūs meluojate ir kam jūs spekuliuojate šitais dalykais? O jeigu žmogus iš tikrųjų daro kitus nusikaltimus, tai ką – jūs siūlote jų irgi nebausti? Jeigu jis, būdamas priklausomas, sužalos ką nors vairuodamas arba apvogs? Tai jam irgi gal atsakomybės reikia netaikyti, nes, suprask, jis yra tiesiog priklausomas, ar ne?
O šiaip žmonėms, visiems, kurie nori gydytis, jokia atsakomybė atėjus į Priklausomybės ligų centrą nėra, nebuvo ir nebus taikoma, jokia – nei administracinė, nei baudžiamoji, nei dar kažkokia. Todėl, kad joks gydytojas niekam atvykusio paciento gydytis, net jeigu jis atiduoda su savimi turėtas narkotines medžiagas, neprivalo ten jo priduoti ir jam nebus jokios baudžiamosios atsakomybės.
Mes buvome teikę siūlymą, pagal kurį ne galimybė, o privaloma būtų pagalba, privaloma konsultacija, privalomas gydymas būtų kaip sąlyga išvengti bet kokios, ne tik baudžiamosios, bet tada gal ir administracinės atsakomybės. Nes iš tikrųjų priklausomą žmogų reikia ne bausti, o gydyti. O šis projektas yra absoliučiai blogas ir tikrai kviečiu balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Kviečiu M. Puidoką. Ruošiasi S. Skvernelis.
M. PUIDOKAS (MSNG). Kolegos, iš tiesų kodėl nenorime sekti Suomijos, Austrijos, Lenkijos, Prancūzijos pavyzdžiais? Man, kaip ir daugeliui Lietuvoje, apgailėtinai atrodo, kai toks narkotikų dekriminalizavimo įstatymo pakeitimo stūmimas vyksta įtraukiant klausimą į darbotvarkę iš vakaro – ir vėl po tam tikra slaptumo skraiste ir uždanga. Čia turbūt tokia satanistinė Laisvės partijos dovana Lietuvai šventų Kalėdų proga.
Visuomenės ir teisėsaugos pareigūnų nuomonė visiškai nesvarbi siekiant pateisinti Laisvės partijos rinkėjams ir dar neaišku kam duotus pažadus. Ar darant tokius palengvinimus buvo padarytos realios pataisos, kurios saugotų jaunimą ir atgrasytų nuo narkotikų vartojimo? Ne. Tik buvo daug kalbėta ir nekreipta jokio rimto dėmesio į ekspertų ir daugumos visuomenės narių nuomonę. Taip, žemutinis baudos dydis buvo pakeltas nuo 30 iki 50 eurų, bet ar tokia suma atgrasys jauną žmogų nuo klaidos padarymo?
Visi tie, kurie galvoja, kad tokios pataisos suteiks mūsų valstybėje saugumo jausmą jauniems žmonėms, kurie padaro klaidų, iš tikrųjų klaidina visuomenę. Akivaizdu tai, kad tos valstybės, kurios priėmė tvarius sprendimus, jos priėmė sprendimą žmonėms netaikyti baudžiamosios atsakomybės tik tada, kai jie išpildo tam tikras labai aiškias ir apibrėžtas sąlygas. Kokios tai sąlygos? Visų pirma ne mažiau negu metus laiko tie žmonės privalo dalyvauti reabilitacijos programose, padėti kitiems ligoniams, kurie kenčia nuo narkomanijos priklausomybių. Tada jie mato, kokia tai yra bėda, jie neįklimpsta į bėdą ir iš jų gyvenimo ir biografijos aprašymo išnyksta bet kokie duomenys apie teistumą, jie nesusigadina savo biografijos, priešingai, jie išsigelbėja, nes jie supranta, kad tai yra klaidingas kelias.
Kiek yra man tekę bendrauti su narkomanijos reabilitacijos centrų darbuotojais, su žmonėmis, kurie padeda kitiems, kenčiantiems nuo priklausomybių, visi akivaizdžiai įvardijo vieną tiesą – niekas nepradeda nuo heroino, niekas nepradeda nuo sunkiųjų narkotikų, visi pradeda nuo marihuanos, arba vadinamosios žolės, kurią supaprastintai jūs šiame projekte pavadinote kanapėmis, kas vėlgi ne visai atitinka realią situaciją, nes ne visos kanapės ir ne visos jų dalys yra pavojingos, taip. Šiuo atveju mums, kiekvienam Seimo nariui, atsakomybė tenka didžiulė ir aš tikiuosi, kad šį kartą bus balsuojama pagal sąžinę.
Aš tikrai nesuprantu Konservatorių partijos lyderių, premjerės I. Šimonytės, G. Landsbergio, kurie dažnu pasisakymu palaiko šį projektą. Taigi jūsų dauguma rinkėjų tikrai jo nepalaiko. Aš suprantu, kad greičiausiai jus taip šantažuoja Laisvės partija ir grasina griauti koaliciją, bet vis dėlto tai yra tam tikras projektas, dėl kurio pasiduoti tokiam šantažui būtų labai klaidingas sprendimas. Jūs visi esate ir kartu mes visi esame atsakingi už mūsų jaunimą, už tai, kad jis judėtų link sveikatos, o ne būtų stumiamas link priklausomybių. Dauguma iš mūsų turime vaikų, anūkų, pagalvokime apie juos.
Tai nėra tas įstatymo projektas, kurio pagrindu gal būtų galima daryti politinius susitarimus, kurio pagrindu būtų galima pigiai politikuoti. Mes turėtume galvoti, kaip realiai padaryti taip, kad Lietuva būtų sveikesnė ir saugesnė. Kiekvienos valstybės saugumo pamatas, šalia kitų dalykų, apie kuriuos kalbame šioje salėje, yra visuomenės ir jaunimo sveikata. Jeigu mes tą sveikatą stumsime link priklausomybių, ar dėl to visuomenė taps saugesnė? Tiktai atsakingi sprendimai tokiais klausimais yra galimi. Jeigu mes priimsime kitokius sprendimus, vadinasi, mes norėsime savo rankomis kenkti ateities kartoms ir visam jaunimui.
Teko bendrauti su jaunais žmonėmis, kurie patys atvirai papasakojo savo patirtis, apie klaidas. Jie man nuoširdžiai įvardijo – jeigu nebūtų buvę baudžiamosios atsakomybės, jie nebūtų laiku supratę, kad reikia sustoti ir nekartoti savo klaidų. Tik taip jie suprato, kad tai yra tikrai klaidingas kelias, kuris veda į gilesnes priklausomybes.
Taigi tikrai nuoširdžiai visus raginu įsiklausyti į savo sąžinės balsą ir balsuoti taip, kad nebūtų gėda prieš savo vaikus ir anūkus, kad nereikėtų vėliau patiems patirti, ką patiria tie jauni žmonės, kurie įklimpsta į narkomanijos liūną. Ir absoliuti dauguma visuomenės, dar kartą pabrėžiu, visos apklausos rodo, tokio pobūdžio permainoms ir pataisoms nepritaria. Tie žmonės yra jūsų rinkėjai, skirtingai negu Laisvės partijos. Tad atstovaukime savo rinkėjams, atstovaukime daugumai žmonių, kurie supranta tokių narkomaniją dekriminalizuoti siekiančių projektų realizavimą mūsų šalyje. Balsuokime prieš. Dėkui.
PIRMININKĖ. S. Skvernelis.
S. SKVERNELIS (DFVL). Mieli kolegos, malonu, kad klausotės, kad girdite. Išties kiekvienos valstybės, kiekvienos visuomenės yra apsisprendimo reikalas, kokias nusikalstamas veikas, kokius pažeidimus jie laiko pavojingais, žalingais, kokius ne. Visaip gali būti. Priklauso nuo to, kokį sprendimą priima įstatymų leidėjai atstovaudami mūsų visuomenei. Daugelyje valstybių tiesiog nėra tokio administracinių pažeidimų kodekso. Yra nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai. Ir viskas. Mūsų teisinė sistema yra kitaip sukonstruota. Sukonstruota taip, kad tie pažeidimai, kurie galbūt kelia nedidelę grėsmę, mažiausią grėsmę, arba tos vertybės, kitaip sakant, kurias valstybė ir visuomenė saugo, nėra tokios svarbios, yra Administracinių nusižengimų kodekse.
Kalbant šiuo klausimu dabar reikia kalbėti, koks yra tikslas. Įstatymo projekto rengėjai visą laiką tikslą pasako labai tokį humanišką – žmogus, dažniausiai jaunas žmogus, nors, kaip kolegos minėjo šiandien iš šitos tribūnos, gal nebūtinai ir jaunas turi būti, pabandė kartą ir už tą pabandymą iš karto siunčiamas į kalėjimą. Paneikime tam tikrus mitus, kad ir visuomenė žinotų, ir mes patys suvoktume. Šiandien mes kalbame apie lengvų narkotikų – kanapių – vartojimą savo reikmėms be tikslo platinti, nesusijusį su kontrabanda. Tai yra ne nusikaltimas, tai yra baudžiamasis nusižengimas. Kai yra sklandantis mitas, kad padarius šitą baudžiamąjį nusižengimą žmogui sugriaunamas gyvenimas, yra sakoma netiesa. Atleisti galima nuo baudžiamosios atsakomybės ir padarius baudžiamąjį nusižengimą. Taip ir nusprendė įstatymo leidėjas Seimas konstruodamas konkrečias teisės normas, kad teismas turėtų galimybę individualizuotai atsižvelgdamas į kiekvieną atvejį, į kiekvieną asmenybę tokį sprendimą priimti. Taip, iš tikrųjų yra žmonių, kurie padaro klaidą, pirmą kartą suklysta, jiems būna įtaka padaryta kokių nors aplinkybių, ir šiandien baudžiamasis įstatymas numato atleidimą, bet tokią teisę suteikia teismui – atleidimą nuo baudžiamosios atsakomybės dėl mažareikšmiškumo. Atleidimas nuo baudžiamosios atsakomybės, kai yra lengvinančių aplinkybių, o tame sąraše tikrai galima atrasti, jeigu žmogus išties padarė netyčinę veiką. Atleidimas pagal laidavimą – labai svarbi sukonstruota teisės norma, kai tavo artimiausi žmonės gali laiduoti, prisiimti atsakomybę už to žmogaus ateitį. Jis gydysis, darys išvadas, jam reikės pagalbos. Tai šiandien yra mitas. Kalbama, kad už klaidą galima atsidurti kalėjime. Negalima.
Tikslas, matyt, yra visiškai kitoks. Tikslas yra labai paprastas – legalizuoti mažmeninę prekybą. Tai yra labai svarbu. Taip, kolega Vytautas minėjo, kad daugelyje Europos valstybių yra kitaip. Jeigu mes norime to, kad būtų kitaip mūsų Vilniaus, Kauno gatvėse, kai priėjęs tau už skverno griebtų ir sakytų: gal tu nori žolės, ko nors daugiau, nes buvo pradėta nuo daugiau, dabar tiktai iki žolės priėjome, sintetikų, visa kita… Viskas gerai, jeigu jūs norite tokios visuomenės. Man atrodo, kad mes nenorime.
Aš kreipiuosi į tuos Seimo narius, kurie turi mažamečių vaikų, paauglystės sulaukusių vaikų. Ar mes to norime, kad šiandien mokyklose, prie mokyklų, diskotekose tai būtų siūloma? Ir tas pasiūlymas yra labai paprastas. Kiekvienas mažmeninės prekybos prekeivis, pagautas už rankos, visą laiką pasako: taip ir buvo, aš turiu savo reikmėms, aš neprekiauju. Nėra baudžiamosios atsakomybės, negalima naudoti tam tikrų kriminalinės žvalgybos priemonių ir taip toliau. Ar mes to norime?
Šiandien aš kreipiuosi ir į kolegas. Iš tikrųjų mes visi turime kas anūkų, kas vaikų. Ar tai yra tikslas šitą saugomą vertybę tiek suniveliuoti? Galiausiai yra skaudi praktika. Aš neįsivaizduoju, kaip gerbiamas J. Razma galėtų balsuoti už tokį įstatymą, kiti kolegos. Padiskutuokime, pamatykime, nuo ko tai prasideda. Sako, lengvas dalykas, žolė nieko neduoda. Tai yra pradžia. Tai yra pradžia. Paskui po žolės reikia sunkesnių. Taip, dalis žmonių išeina iš to, jie nepakimba ant žolės, bet kiti yra įtraukiami į šitą liūną ir tada prasideda elementarus dalykas, reikia vis daugiau ir daugiau. Iš kur gauti daugiau? Apie tai pagalvokime. Tada prasideda pirmas žingsnis – išnešti iš namų vertingus daiktus. Kai to nepakanka – vagystės, o kai ir to nepakanka – plėšimai. Brutalūs plėšimai gatvėse, kai moterims, senutėms, merginoms yra trenkiama į galvą akmeniu, kumščiu, griebiama, kas papuola po ranka. Galiausiai net ir tie asmenys, kurie yra įtraukti į šitą mažmeninę prekybą, tampa dileriais gatvėse, jie irgi yra priklausomi arba nuo narkotikų, arba nuo didelių sumų, skiriamų jiems už šitą prekybą. Tie žmonės, kurių vaikai paslysta, kurie turi tokias galimybes, turtingesni žmonės, taip, jie savo vaikams suteiks pagalbą, kaip Aurelijus sakė, sumokės ir baudą, nusiųs į kliniką, reabilitacijos kliniką, išgydys nuo priklausomybės, bet didžioji dalis neturi tokios galimybės, todėl ta mūsų visuomenės dalis nueis tiesiog į dugną, tą visuomenės dugną. Patikėkite, tikrai teko matyti, čia nėra gal dabar sulyginami dalykai, bet irgi prasidėjo kažkada nuo suktinės, kai, aptvėrus taborą policijos pajėgoms, jie kaip zombiai šliaužė mirdami tos savo reikalingos dozės. Ar mes norite tą padaryti? Būkime atsakingi ir nedarykime čia politinių sprendimų dėl kažko, nes įeisime į istoriją, kiekvienas, kuris šitą Pandoros skrynią atvers, bus atsakingas už šimtų tūkstančių mamų, tėvų ašaras ir sulaužytus likimus. Nė vienas likimas nėra sulaužytas dėl to, kad žmogus padarė klaidą ir individualizuotai buvo atleistas.
Čia Vytautas paminėjo daug mokslininkų, kitokių pareigūnų pavardžių, jie pasisakė prieš, bet dabar labai sėkmingai pretenduoja daryti karjerą. Tarp jų paminėtas A. Gutauskas, jis dabar teikiamas kandidatu į Konstitucinio Teismo teisėjus, komiteto pirmininkas, jis taip pat aktyviai darbavosi dėl šito įstatymo. Nereikėtų daryti taip, šia tema tokių politinių mainų daryti. Laikas, laikas, nebijokite, nesijaudinkite.
PIRMININKĖ. Diskutuoti skirtas laikas baigėsi. (Balsai salėje) Aš suprantu, bet virš 30 minučių jau kalbėjo kolegos, kiekvienas panaudojo po 7 minutes. Diskutuoti skirtos 35 minutės jau praėjo. (Šurmulys salėje)
Taip, R. Tamašunienė. Prašom.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Pirmininke, frakcijos vardu prašau leisti ir mūsų frakcijos nariui pasisakyti. Prašau pratęsti diskusiją.
PIRMININKĖ. Gerbiama kolege, aš jūsų prašymą išgirdau, tačiau visas Seimas pritarė tam, kad diskutuoti mes skiriame ne 20, bet 30 minučių. Kadangi aš laiką seku, aš matau, kad diskutuoti panaudotos 35 minutės, nes kiekvienas iš kalbėjusių panaudojo po 7 minutes.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Bet labai svarbus klausimas.
PIRMININKĖ. Ar jūs siūlote, kad visas Seimas balsuotų dėl R. Žemaitaičio galimybės pasisakyti?
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Aš siūlau nebalsuojant jam suteikti. Tegul visos frakcijos turi galimybę pasisakyti labai svarbiu visuomenei klausimu.
PIRMININKĖ. Dar dvi frakcijos, man atrodo, nepasisakė. Bent dvi frakcijos.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Siūlau ir toms dviem pasisakyti, jeigu jos nori.
PIRMININKĖ. Tokio noro nėra išsakyta, tačiau… (Balsai salėje) Gerbiami kolegos…
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Tada aš prašau balsuoti. Suteikite pasisakyti, Pirmininke!
PIRMININKĖ. Balsuoti dėl ko? Mes panaudojome 35 minutes vietoj skirtų 20 minučių, kolegos!
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Gerai, tai panaudosime dar 5 minutes. (Balsai salėje) Dar 5 minučių prašome, ne kažin kiek.
PIRMININKĖ. Gerbiama kolege, aš negaliu taip neriboti laiko, nes mūsų kiekvienas posėdis tuomet tęsis gerokai ilgiau. Čia tikrai buvo labai dosniai skirta laiko. Aš siūlau gerbiamam Remigijui užsirašyti dėl motyvų. Dėl straipsnių kalbėsime, dėl pasiūlymų kalbėsime, tikrai bus galimybių pasisakyti.
Gerbiami kolegos, norėčiau pakviesti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką. Apsvarstysime pateiktus siūlymus. (Balsai salėje)
A. Nekrošius noriu pasisakyti dėl vedimo tvarkos. Prašom.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, Pirmininke. Aš labai trumpai. Kadangi yra du projektai, tai galbūt dėl antro projekto leiskite padiskutuoti.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, mes apsisprendėme dėl diskusijos laiko, jūs visi sutikote dėl pratęsto laiko. Gal nebediskutuokime apie tai.
Taigi, yra gautos kelios pataisos. Labai norėčiau paprašyti komiteto pirmininko pristatyti komiteto nuomonę. Pirmiausia buvo gauta I. Haase pataisa, jai komitetas pritarė iš dalies. Gerbiama kolege, ar jūs reikalaujate balsuoti dėl jos, ar jums tinka komiteto išvada?
I. HAASE (TS-LKDF). Man tinka komiteto išvada.
PIRMININKĖ. Balsuoti dėl šios pataisos mums nereikės. Kita pataisa teikiama P. Saudargo, A. Čepononio ir kitų kolegų. Gerbiamas Pauliau, prašom pristatyti savo pataisą.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju. Nors komitetas pritarė iš dalies, dėl to aš jiems esu dėkingas, komiteto nariams, vis dėlto aš siūlyčiau balsuoti dėl visos apimties pasiūlymo. Trumpai priminsiu kontekstą pastarųjų savaičių, netgi Lietuvoje yra sulaikomi mafiozai, gangsteriai, platinantys narkotikus. Taigi organizuotas nusikalstamumas veikia, mes matome naujas kanapių laboratorijas, policija randa, pareigūnai sulaiko. Taigi, šita rinka veržiasi ir būtent taikosi į mūsų jaunimą, todėl problema yra labai aktuali.
Manau, kad labai svarbus yra atgrasymo nuo šito veiksmo aspektas. Todėl, jeigu šitas įstatymas bus priimtas, aš manau, būtų geriau, jeigu jis būtų priimtas su didesnėmis baudomis, taip būtų nors koks atgrasymas nuo nelegalaus veiksmo. Kaip ir minėjo kolegos iš tribūnos, bet kuris platintojas apsimes, kad, aišku, aš čia savo reikmėms turėjau. Taigi atskirti tuos, kurie pirko ir turi tik savo reikmėms, nuo tų, kurie platina, iš esmės dirba organizuotam nusikalstamumui, teisėsaugai yra labai sunku, todėl tos baudos turi nebūti tokios mikro, kaip buvo siūloma, 30 eurų arba įspėjimas. Todėl savo siūlymu aš siūlau atsisakyti įspėjimo ir baudas numatyti nuo 100 iki 600 eurų už pirmą kartą, o už pakartotinį veiksmą baudas dar labiau didinti – nuo 600 iki 2 tūkst. eurų. Mano supratimu, tai ir tą potencialų vartotoją verstų susimąstyti, ir netgi platintojui, kuris, na, yra verslas, skaičiuoja pinigus, tai būtų tam tikra sankcija. Gerbiami kolegos, kviečiu palaikyti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, ar yra dešimt žmonių, palaikančių šio pasiūlymo svarstymą? Akivaizdu, yra. Turime. Prašom, gerbiamas komiteto pirmininke, pristatyti komiteto išvadą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas labai atidžiai gilinosi į kolegos P. Saudargo pasiūlymą. Aš tik trumpai pristatysiu Seimo nariams, kad tame įstatyme, kuris buvo po pateikimo, buvo siūlomas įspėjimas ir bauda arba bauda nuo 30 iki 200 eurų. Kolega Paulius siūlė išbraukti įspėjimą ir baudos apatinį dydį didinti iki 100, o viršutinį iki 600, tai yra šiuo atveju tris kartus. Komitetas, manydamas, kad gali būti ir taip, kad jaunas žmogus, 16-metis, 17-metis, pirmą kartą įkliūna, o gal net nepavartojęs, tai tam tikra prasme sutikdamas, kad galbūt reikia padidinti baudas, siūlo tokį dalinį variantą: palikti įspėjimą ir baudas padidinti – apatinę ribą nuo 30 iki 50, o viršutinę ribą nuo 200, kaip buvo projekte, iki 300.
Dėl antros dalies. Buvo 250, Paulius siūlo iki 600. Mes siūlytume nuosekliai baudą pradėti nuo 300. Buvo iki 400, Paulius siūlo iki 2 tūkst. Mes sutinkame, kad galbūt galėtų būti viršutinė riba ir 1 tūkst. eurų.
Kokie argumentai? Argumentus šiandien labai gerai išdėstė ir kolega A. Veryga. Iš tiesų tai arba jauni žmonės, arba žmonės, turintys problemų. Koks išieškojimas? Kokį poveikį tokios sumos turės? Čia yra rimtas dalykas. Mūsų nuomonė – palikti institucijai, kuri skiria nuobaudą, platesnes žirkles, taip sakant, kad galėtų tikrai įvertinti, kiek yra, kokia asmenybė, kokioje socialinėje aplinkoje žmogus gyvena. Todėl komiteto buvo toks tarpinis variantas. Ir visi šeši komiteto nariai, kurie dalyvavo ir balsavo dėl šio projekto, tokiam pasiūlymui pritarė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai dėl pasiūlymo. Už norėtų kalbėti R. Žemaitaitis, bet prieš tai dar V. Bakas dėl vedimo tvarkos. Prašom.
V. BAKAS (DFVL). Nežinau, čia daug stebuklų šiandien vyksta, aš tiesiog negalėjau užsirašyti kalbėti, nors niekas dar nebuvo užsirašęs. Noriu pasakyti, kad tai yra apsimestinis projektas, tai yra alternatyvus dekriminalizavimo projektas tam, kad krikščioniškoji partijos dalis išlaikytų veidą. Tai yra apgaulė.
PIRMININKĖ. Motyvai už – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (LRF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Iš tiesų šitaip meistriškai bando krikdemai išsisukti iš tos padėties. Krikdemų lyderiai P. Saudargas, L. Kasčiūnas ir visi kiti, kurie čia apsimeta krikdemais, prieš mėnesį susitikimuose su savo krikdemų bendruomene aiškino, kad jie jokiais būdais nepritars tam projektui. Bet konservatorių elitas, valdyba randa sprendimą, sako: Pauliau, tu įregistruok, kad būtų didesnės baudos, ir tau atsiras galimybė balsuoti už tą projektą. Šlykštu, vaikai, šlykštu taip elgtis! Ir aš dabar pažiūrėsiu, kaip jūs, bažnytinė partija, balsuosite už visą tą projektą. Bet labai gudriai padarėte. Aš tikrai balsuosiu už, kad pasižiūrėčiau, kaip jūs, krikdemai, parduodate savo visas vertybes, tai, ką jūs prieš mėnesį kalbėjote. Pažiūrėsiu, kaip jūs, visi 13 krikdemų, kurie esate čia, Seimo salėje, balsuosite už šį projektą.
O aš iš esmės tikrai palaikau tavo siūlymą, nes bauda bus dar mažesnė negu už tai, kad šiandien tave kalbantį telefonu nufotografuoja policija ir atsiunčia. Kolegos, ar jums ne gėda, ką jūs darote? Jūs pastatėte visą valstybę ir savo vaikų ateitį ant kelių dilerių, ant vienos partijos, kuri ir išlaikoma narkotikų prekybininkų. Tam jūs pasikeitėte Rinkimų kodeksą, tam jūs pasidarėte, kad NATO šalys galėtų remti partijas ir institutus. Tam ir Amerikoje yra legalizuota.
Kolegos, pažiūrėkite, ką jūs darote? Jūs šiandien pastatote visą valstybę! Bet kai kandidatė į prezidentus V. Čmilytė-Nielsen atima kalbėjimą, čia yra esminis dalykas šiuo atveju, nes dabar Lietuva sprendžia, kokią ateitį mes turėsime: ar turėsime narkotikų pilną ateitį, ar turėsime ateitį – kuriančią Lietuvą ir pirmą Europoje. Deja, jūs šiandien, kaip kandidatė, labai negražiai pasielgėte. Jūs net neleidote visoms frakcijoms išsakyti savo pozicijos. O tai yra labai svarbus klausimas.
PIRMININKĖ. Remigijau Žemaitaiti, vien dėl to, kad jūs per mikrofoną daug kartų pakartojate neteisingus faktus, jie netampa tiesa. Jūsų viename 2 minučių pasisakyme yra daugiau melo nei kartais pusėje posėdžio. (Balsai salėje) Tai yra įspūdinga!
P. Saudargas. Prašom.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Taip, aš prisidėsiu prie gerbiamos Seimo Pirmininkės, dekonstruodamas netiesą, kurią jūs čia pasakėte, žinoma, nežinodamas. Gerbiamas Remigijau, nors mano pavardė nebuvo paminėta, bet kaip visada jūs mėgstate į visus vardais kreiptis, aš jūsų noriu paklausti, ar jūs atsiprašysite po finalinio balsavimo manęs, jeigu vis dėlto jūsų įtarimai ir sąmokslo teorijos nepasitvirtins?
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, P. Gražulis – motyvai prieš. Tik kortelę įdėkite.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiamas Pauliau, aš manyčiau, kad tikrai truputėlį yra noro pasiteisinti savo elektoratui, savo žmonėms. Vis dėlto jūs žengiate prieš Kalėdas, atnešate kalėdinę dovaną visuomenei, krikščionys demokratai, dekriminalizuodami narkotikus.
Šiandien narkotikai – viena didžiausių problemų ne tik Lietuvos, bet viso, pasakyčiau, demokratinio civilizuoto pasaulio, ir ieškoma būdų, kaip spręsti tas problemas. O jūs atveriate Pandoros skrynią. Tai nėra kriminalinis nusikaltimas. Gerbiamieji, kokią žinią siunčiate jūs jaunimui ir visuomenei? Jūs turite prisiimti atsakomybę už šį savo sprendimą. Lietuvoje mažiau vartojama narkotikų tik dėl to, kad yra tikrai nemažos baudos ir yra kriminalizuotas narkotikų vartojimas. Tai tikrai atgrasiai veikia jaunimą. Šiandien tikrai jaunimas… O kodėl nevartoti, jeigu jau čia nėra kriminalinis nusikaltimas? Jūs tikrai darote nusikaltimą valstybei. Didesnės baudos neišspręs problemos, Pauliau. Neišspręs.
PIRMININKĖ. Motyvai išsakyti. A. Širinskienė dėl vedimo tvarkos.
A. ŠIRINSKIENĖ (LRF). Gerbiami kolegos, aš dėl tų visų tariamų melų. Tik priminsiu, vakar Teisės ir teisėtvarkos komiteto posėdyje valdantieji į įrašą, kuris yra matomas ir viešai… labai aiškiai tarėsi pritarti P. Saudargo pasiūlymui, aiškiai sakydami, kad pats pritarimas yra reikalingas tam, kad būtų gauti krikdemų balsai. Jūs patys tą sąmokslo teoriją realizuojate, patys prikalbate ir galite patys pasižiūrėti Seimo jutube, tai nesistebėkite, kad kas nors ir pastebi tuos jūsų kalbėjimus.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, motyvai išsakyti. Taigi apsispręskime balsuodami dėl P. Saudargo ir kitų kolegų teikiamos pataisos. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 64: už – 28, prieš – 7, susilaikė 29. Nepritarta.
Dabar turėtume apsispręsti dėl komiteto redakcijos. Komitetas buvo apsisprendęs, kaip pirmininkas ir pristatė, pritarti iš dalies. Gerbiami kolegos, balsuokime dėl komiteto suredaguotos pritarimo iš dalies versijos. Kas pritariate komiteto versijai, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 68: už – 63, prieš nėra, susilaikė 5. Pritarta komiteto redakcijai.
Kita pataisa yra Seimo narių J. Varkalio, R. Juškos ir kitų. Prašau, gerbiamas Jonai, pristatyti savo pataisą.
J. VARKALYS (LSF). Dėkoju, gerbiama Pirmininke. Gerbiami kolegos, situacija, apie kurią šiandien kalbame, iš tikrųjų yra labai aštri ir ypač svarbi visuomenei, turinti didelį atgarsį ir didelių pasekmių. Mes turbūt iš Narkotikų ir alkoholio kontrolės departamento padarytos analizės žinome, kad narkotikus vartojo bent kartą Lietuvoje apie 15,3 % moterų ir apie 33,5 % vyrų, iš jų tų narkotikų svoris – kanapių yra 72 %.
Kas tie vartotojai yra? Vartotojai yra, matyt, atsitiktiniai ir vartotojai yra sisteminiai. To, kuris yra atsitiktinis vartotojas, iš tikrųjų gaila ir apie tai buvo pasakyta čia daugelio pasisakymuose. Mano pasiūlymo esmė ir yra tokia, kad atsitiktinis vartotojas neturi būti baudžiamas, jam turi būti suteikiama galimybė taisytis, jam suteikiama galimybė atlikti tam tikrą terapiją.
Jeigu žmogus yra baustas atitinkamomis bausmėmis daugiau kaip tris kartus, jis privalo įsipareigoti pats savanoriškai eiti į sveikatinimo programas, parinktas gydytojo psichiatro. Pasiūlymo esmė yra tokia. Jeigu jis su tuo nesutinka, tuomet jis renkasi Baudžiamąjį kodeksą. Jeigu sutinka, jam galima taikyti ir administracinio poveikio priemones. Tokia yra mano pasiūlymo esmė. Prašau palaikyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Prašau komiteto išvados.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas šiam pasiūlymui nepritarė ir štai dėl kokios priežasties. Ne todėl, kad jis neturėtų kokio nors racionalaus pagrindo, galbūt ir turi, tačiau kolegos siūlo kartu su administracine nuobauda taikyti administracinio poveikio priemonę. Tą administracinio poveikio priemonę įvardija kaip įpareigojimą kreiptis į Priklausomybės ligų centrą ir įvykdyti gydytojo psichiatro sudarytą gydymo programą. Reikalas tas, kad pasiūlymas yra dėl Administracinių nusižengimų kodekso ir bendroji dalis su specialiąja dalimi yra tarpusavyje neatskiriamai susiję. Bendrojoje dalyje yra baigtinis katalogas administracinio poveikio priemonių. Vadinasi, specialiojoje dalyje prie nuobaudų, prie baudų, pavyzdžiui, mes galime įrašyti tik tokią priemonę, kuri yra kataloge. Dabar norint tokią priemonę įrašyti, visų pirma reikia papildyti bendrąją dalį. Tokio projekto nebuvo. Jis nebuvo įregistruotas. Jis gali būti įregistruotas ir čia šiuo atveju reikėtų derinti sąvokas, matyt, su Sveikatos apsaugos ministerija, gal Socialinės apsaugos ministerija, kaip iš tiesų tą priemonę pavadinti. Jinai gali būti ir tokiu atveju jinai galėtų atsirasti specialiojoje dalyje, bet tam reikia sistemiškai peržiūrėti visą kodeksą. Komitetas tokios pareigos neturėjo. Kaip žinote, po praeito balsavimo mes turėjome labai siaurą pareigą. Kolega Jonai, aš jau kalbėjau, jeigu mes eitume tuo keliu, mes galime grįžti, bet reikia… Nes tokios priemonės nėra ir dar klausimas, ar mes taip galime ją pavadinti. Gal ten kiti žodžiai reikalingi. Čia turi medikai, psichiatrai, specialistai pasakyti, kaip ją, atsiprašau už tą žodį, pakrikštyti. Ir visa problema – čia štai dėl ko komitetas negali pritarti, nes neišeina į kodeksą taip įrašyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai. Už kalba E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamo Stasio teisiniai argumentai yra suprantami arba tos dvejonės ir komiteto sprendimas irgi yra suprantamas, bet, man atrodo, svarbiausia žinoti parlamento valią. Jeigu parlamentas išreikštų valią palaikyti šitą J. Varkalio ir kitų kolegų pasiūlymą, net nežinau, gal net iki priėmimo stadijos dar įmanoma pataisyti. Matau, kad ponas Stasys irgi išreiškė abejonę.
Dabar kalbant apie patį pasiūlymą. Aš manau, kad tai yra humanizuojantis pasiūlymas šitoje dehumanizuotoje situacijoje, kai baudžiamasis persekiojimas atsiranda dėl tokių baudžiamųjų nusižengimų. Man atrodo, tai yra išeitis ir galimai vienijantis, artinantis prie bendro sutarimo ir kompromiso sprendimas, nepaisant tos oksimoroniškos frazės, kurią kolega Jonas pasakė – privalo įsipareigoti savanoriškai. Tikiu, kad pačiame projekte kitaip yra suformuluota. Privalomumo savanoriškai net neturėtų būti. Aš pasisakau už šitą pagalbinę priemonę, kad ir kaip ji būtų suformuluota, ir tikiu, kad parlamentas, pareiškęs savo pritarimą, tikrai sulauks Teisės ir teisėtvarkos komiteto tolesnių veiksmų, suderinančių politinį pasirengimą su teisiniais kanonais. Ačiū.
PIRMININKĖ. Motyvai prieš – A. Navickas.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Dėkui. Po Eugenijaus kalbėjimo tikrai negaliu sakyti, kad aš prieštarauju. Pačiam gestui, pačiam siūlymui tikrai pritarčiau, intencijai, nes tikrai esu ir daug dirbęs toje srityje, ir tikrai šitą situaciją įsivaizduoju. Aišku, lyginant su visu tuo melu, kuris šiandien aidi iš opozicijos, tai yra tikrai labai racionalus pasiūlymas, bet sakau, yra detalių, apie kurias ir komiteto pirmininkas Stasys kalbėjo. Yra detalių, apie kurias ten kalbama ir formuluotėje, apie Respublikinį priklausomybės ligų centrą. Aš nemanau, kad tai turėtų būti vienintelė alternatyva ar dar kažkas. Sakau, yra tokių detalių, kurios yra tikrai taisytinos. Šiuo atveju aš tada galiu sakyti tiktai tiek, kad jeigu galvotume apie tai, kad mes dar turime galimybę paskui pačią formuluotę kažkiek tikslinti, tada tikrai nesu prieš ją kategoriškai. Sakau, pritariu pačiai intencijai, bet dabar, kaip yra suformuluota, negalėčiau jai taip nuoširdžiai pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, motyvai išsakyti. Siūlau apsispręsti balsuojant dėl Seimo narių J. Varkalio, R. Juškos ir kitų pasiūlymo. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 67: už – 61, prieš nebuvo, susilaikė 6. Pasiūlymui pritarta.
Motyvai dėl viso. Už norėtų kalbėti… E. Gentvilas kalba už.
E. GENTVILAS (LSF). Kaip aš čia taip suspėjau visur pirmuoju numeriu užsirašyti. Tačiau vis dėlto reaguodamas į diskusijoje kolegų, ypač iš opozicijos, išsakytus dalykus turiu paneigti kai kuriuos mitus. Pavyzdžiui, vienas kolega sako, kad čia šantažas šitoje koalicijoje ir čia šantažu visi dalykai eina į priekį, įtraukiami į darbotvarkes. Jūs galite netikėti, aš galiu tik pasakyti savo nuomonę ir savo pastebėjimą: niekada šitoje valdančiojoje daugumoje aš nepasijutau šantažuojamas ir neišgirdau tokių argumentų, kad arba bus taip, arba… (Balsai salėje) Nerėk, Gražuli, tavo balsas tik į dangų ir eina, bet…
Kitas dalykas, kad čia kokie nors politiniai mainai, na, irgi reikia pasakyti, tai nėra politiniai mainai. Argumentai išsakomi diskusijoje. Bandau įsivaizduoti, jeigu aš būčiau ne Seimo narys ir reikėtų vertinti tuos argumentus sąžiningai, sakau, būdamas nešališkoje situacijoje aš labai girdžiu ekspertines nuomones, jų daugiausia išsakė V. Mitalas. Kai kurie kiti argumentai man labiau tokie kaip mitai atrodo, pavyzdžiui, jeigu pradeda trūkti dozės, tai neša iš namų, vagia iš parduotuvių, o paskui nusikaltimus daro. Gerbiamieji, bet taip būna ir esant kitiems nepritekliams, ne tik narkotikų dozės trūkumui. Nereikia taip mistifikuoti.
O šiaip aš manau, kad šitas projektas yra požiūris į žmogų, į valstybės pilietį – arba mes, kaip valdžia, kaip valstybė, naudojamės savo galiomis ir taikome griežtesnius mechanizmus piliečio atžvilgiu, nusižengusio piliečio atžvilgiu, arba taikome švelnesnius. Mes matome, kad narkotikų vartojimo kriminalizavimas, deja, padėties nepagerino, ir aš manau, kad reikia grįžti prie sušvelnintų sankcijų nusižengėliams.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai prieš – R. Žemaitaitis. Prieš tai A. Skardžius norėtų dėl vedimo tvarkos.
A. SKARDŽIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš nesuprantu žvelgdamas į ekraną. Užsiregistravau 9 val. 50 min. pirmas ir iki šios minutės buvau dėl motyvų pirmas. Kas atsitiko jūsų sekretoriate, kad jūs dėl darbotvarkės 1-4.1 klausimo sukeitėte pasisakančiuosius eilėje? Prašau išsiaiškinti ir nemanipuliuoti. (Balsai salėje) Taip, jūsų sekretoriatui, gerbiamoji Pirmininke, jūs turėtumėte sužiūrėti.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, ačiū už pastabą. Nei aš, nei mano sekretoriatas, kaip jūs sakote, nors tai yra Seimo posėdžių sekretoriatas, ne mano sekretoriatas, nemanipuliuoja. Kompiuteris sudeda į vieną eilę tuos, kurie užsirašė dėl pagrindinio ir dėl lydimojo.
A. SKARDŽIUS (DPF). Darbotvarkės 1-4.1 klausimas, prašom patikrinti laiką.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, mes patikrinsime.
Kadangi kyla toks klausimas, tai suteikiu žodį R. Žemaitaičiui dėl motyvų prieš, po to suteiksiu žodį ir jums. Kadangi yra du projektai – ir pagrindinis, ir lydimasis, jūs taip pat gausite teisę pasisakyti prieš.
R. ŽEMAITAITIS (LRF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Aš tikiuosi, sistema išsiaiškins, nes tikrai registravomės ir vieni, ir kiti. Išties, gerbiami kolegos, šiandien yra, aš ir prieš tai dėl motyvų pasisakiau, tai yra lūžio taškas. Mes šiandien renkamės, kokią valstybę mes norime įsivaizduoti, ar mes ją matysime teisinę, Laukinių Vakarų ar tiesiog narkotikų liūne paskendusią. Ir pasakysiu dėl ko.
Tikrai man gaila tų jaunuolių, kurie yra teisiami, baudžiami šiandien už nedidelio kiekio narkotinių, psichotropinių medžiagų turėjimą. Aš pats auginu du vaikus, du berniukus, ir net neabejoju, kad jie savo jaunystėje, paauglystėje dėl draugų ar kieno įtakos tikrai pamėgins ir paragaus, kas tai yra žolė ir kaip jinai veikia. Aš manau, kad tikrai taip bus. Bet ką šiandien skaitau jūsų teikiamame įstatymo projekte? Įstatymo sakinys sako: nedidelio kiekio kanapių ar jų dalių, aliejaus, dervos ir kitų, disponavimas be tikslo tas medžiagas platinti.
Gerbiamieji, ministras nustato narkotinių, psichotropinių medžiagų kiekį. Vadinasi, jeigu ministras yra liberalus, neturintis kokių nors moralinių nuostatų, jis gali ir kilogramą nustatyti. Plius šitame ministro įsakyme nėra pasakyta konkrečiai, kiek vienam asmeniui tenka. Vadinasi, aš noriu 1 kilogramo, noriu 2 kilogramų, noriu 0,5 kilogramo, noriu 10 gramų, noriu 15 gramų. Bet baisiausia yra tai, kad mes šitą dalyką leidžiame ministro įsakymu, ne įstatymu, bet ministro įsakymu. Gerbiamieji, apie ką mes šiandien kalbame? Kad ministras tokius dalykus nustatytų?
Dabar kitas dalykas, keliantis man susirūpinimą, – savo tikslais. Jeigu mes penki susirenkame ir aš duodu savo draugams, tai reiškia, kad platinu ar neplatinu? Teisme tai reikės įrodyti, vadinasi, kad platini.
Ir pabaigai. Gerbiamas Pauliau, įrašas istorijai jau yra, vakar komitete tas įrašas buvo aiškiai įvardintas – dėl krikdemų grupės ir dėl krikdemų flango reikia jūsų pataisai pritarti. Šiandien aš labai noriu pažiūrėti, kaip jūsų, krikdemų flango, atstovai, kurie prieš 3 savaites labai aiškiai gyrėsi…
PIRMININKĖ. Laikas.
R. ŽEMAITAITIS (LRF). …kad balsuos prieš.
PIRMININKĖ. L. Slušnys kalba už. Ruošiasi A. Skardžius, motyvai prieš.
L. SLUŠNYS (TS-LKDF). Ačiū. Mes pirmiausia… Iš tiesų vakar kalbėjau komiteto posėdyje pats, kad iš dviejų blogybių mažesnė. Nieko bendro čia su Lietuvos krikščionimis demokratais, nes jeigu reikia pasirinkti, ar dekriminalizavimas, tai yra panaikinti, ar ne, aš renkuosi mažesnę blogybę – dideles baudas. Aš kalbėjau apie tai. Ne apie tai, kad būtina įtikinti ką nors.
Šiandien iš tiesų diskusijos metu girdėjau daugybę manipuliacijų, keistų sugretinimų ir palyginimų. Klasika. Mielai prisidėsiu dar vienu palyginimu. Baudžiamasis kodeksas iš tiesų yra smurtinė priemonė, kuria valstybė privalo naudotis tik ypatingais atvejais ir dėl tų asmenų, kurie tikrai daro žalą mūsų visuomenės nariams. Mes kartais gebame, ir teisėjai būna tokie gailestingi, kad net nužudymo atvejais nebūtinai skiria pačias griežčiausiais bausmes, gebame atsižvelgti į daugybę aplinkybių. Beje, bandantys nusižudyti irgi yra nusikaltėliai, kurie kėsinasi į gyvybę. Taip, savo gyvybę, bet visgi gyvybę, kuriai mes teikiame ypatingą dėmesį ir apsaugą. Bet jiems taikyti Baudžiamojo kodekso nuostatų mes neketiname – mes stengiamės jiems padėti. Psichoaktyviųjų medžiagų vartotojai yra panašūs. Esu tikras, kad būtent atlaidumas, pasitikėjimas ir savimonės ugdymas gali padėti žmogui. Vėzdas, kad ir teisėtai naudojamas valstybės vardu, yra smurtas. O smurtas dar niekuomet nepadėjo mūsų valstybei išspręsti jokios problemos. Todėl labai kviečiu balsuoti ir palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pateiktą ir puikiai suredaguotą įstatymo projektą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Motyvai prieš – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (DPF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Prabėgo du dešimtmečiai, lygiai du dešimtmečiai, kai Seimas įkūrė Narkomanijos prevencijos komisiją Seime. Man teko garbė inicijuoti ir vadovauti šiai komisijai, jos gretose aktyviai dirbo ir premjeras R. Paksas, ir sveikatos ministrė I. Degutienė. Tai išties buvo veikli komisija, bet niekam net nesisapnavo, kad Seimas, prabėgus dviem dešimtmečiams, legalizuos marihuaną.
Stebint jau šeštąjį kartą šioje kadencijoje politinį turgų, tiesiog apmaudu – marihuanos suktinė nėra taikos pypkė, kurią surūkius būtų galima suklijuoti suaižėjusią valdančiąją daugumą. Tokio Seimo sprendimo turbūt su nekantrumu laukia marihuanos ir visų narkotikų dileriai. Lietuva jau seniai yra tapusi trafiku, tai yra kaip tranzitinė valstybė narkotikų keliams, ir čia narkotikai keliauja tonomis. 2018 metais yra priimta Valstybinė narkotikų kontrolės ir vartojimo prevencijos dešimties metų programa, patvirtintas tarpinstitucinis 2019 metų veiklos planas, tačiau nėra institucijos ir nėra asmens, kuris atsakingas būtų už tarpinstitucinio plano, narkomanijos prevencijos plano, įgyvendinimą. Čia yra valstybėje didžiausia problema.
Visi kratosi atsakomybės – nuo premjero iki sveikatos ministro. Lietuva nemato ir nežvelgia į pažangias valstybes, tokias kaip Naujoji Zelandija, – ji jau atsisako net tabako. Jaunimui bus draudžiama, skiriamos didžiulės baudos. Būkime pažangūs ir galvokime apie valstybę ir jos ateitį. Todėl balsuokite prieš.
PIRMININKĖ. Motyvai išsakyti. Apsispręskime balsuodami dėl 1-4.1 klausimo – Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimo projekto. Kas pritariate jam, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 125 Seimo nariai: už – 63, prieš – 60, susilaikė 2. Pritarta.
P. Saudargas – motyvai. Ne motyvai, replika po balsavimo.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, matome, įstatymas perėjo, tai yra rimtas įvykis Lietuvos gyvenime, matysime toliau. Bet aš noriu paklausti, kaip jaučiasi gerbiamas R. Žemaitaitis, kai iš esmės buvo išpiltas purvo kibiras, išvesta sąmokslo teorija? Ją aš dabar pakartosiu. Neva registravau pasiūlymą tam, kad turėčiau alibi balsuoti už šį projektą. Tai ne tik kad pasiūlymui nebuvo pritarta, beje, pačių valdančiųjų balsais, taigi griūna jūsų sąmokslo teorija. Bet vis tiek balsavau prieš ir kolegos balsavo prieš. O jūs, paverkę krokodilo ašaromis, parodėte savo tikrąjį veidą, nes už mano pasiūlymą didinti baudas nebalsavo nei pats R. Žemaitaitis, nei jūsų kolegos. Darykite patys išvadas ir pasižiūrėkite į veidrodį!
PIRMININKĖ. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiami Seimo nariai, daugelis Lietuvos žmonių, ypač stebinčių, nesupranta, kaip vyksta tie pokiliminiai susitarimai. Štai faktiškai keturi socialdemokratai yra išėję. Jeigu jie būtų salėje ir būtų balsavę prieš arba net susilaikę, šis įstatymas nebūtų priimtas. Nes tik dviejų balsų persvara. Kas pažadėta, ką gauna, sunku pasakyti. Bet mes matome, koks vyksta gudrus bendradarbiavimas opozicijos su valdančiąja dauguma, ne visada žmonės tai supranta. Labai gaila, kad priimtas po svarstymo šis įstatymas. Deja, prieš pat Kalėdas. Tai yra kalėdinė dovana vadinamųjų „krikdemų“ Lietuvai.
PIRMININKĖ. Gerbiamas Petrai Gražuli, įstatymas nėra priimtas, jam yra pritarta po svarstymo.
Prašom. D. Griškevičius.
D. GRIŠKEVIČIUS (DFVL). Dėkoju, Pirmininke. Kadangi sistema nesuveikė, mano balsas, kaip matote, yra neįskaitytas, vieno balso, prašau perbalsuoti. (Šurmulys salėje)
R. ŽEMAITAITIS (LRF). Perbalsuojame.
PIRMININKĖ. Tuoj, patikrinsime, ar jūsų balsas yra neįskaitytas, sekundėlę. Jūs nesiregistravote, nebalsavote, tai yra nebuvo šito. Gerbiamas kolega, pagal Statuto straipsnį Seimo posėdžio pirmininkas apsisprendžia dėl pakartotinio balsavimo. (Triukšmas salėje) Prašau nešaukti!
R. Žemaitaitis. Jūsų pavardė buvo paminėta.
R. ŽEMAITAITIS (LRF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Gerbiamo Pauliaus, gerbiamo Justino ir kitų trijų tenka atsiprašyti, nes jūs tikrai balsavote. Bet o kur jūsų likę aštuoni Seimo nariai? Ne, Pauliau. Kur jūsų likę aštuoni? L. Kasčiūnas, A. Strelčiūnas, va irgi sėdi krikdemas, nebalsavo, J. Gudauskas irgi šiandien sėdi, nebalsavo. Kur jūs visi dingote? Dar kartą pabrėžiu, prieš 3 savaites jūs darėte turnė po Lietuvą, susitikote ir žadėjote.
Ir kitas yra dalykas. (Balsai salėje) Aš dar kartą sakau, aš atsiprašau jūsų penkių balsavusių krikdemų. Bet visi kiti nieko nesate verti, nes važiuodami ir aiškindami, kokiomis vertybėmis gyvenate, jūs balsavote priešingai. Čia ir esminis dalykas, kad jūs nesilaikote savo nuostatų.
PIRMININKĖ. K. Adomaitis.
K. ADOMAITIS (LF). Dėl perbalsavimo. Iš tiesų noriu atkreipti dėmesį, kad gerbiamas D. Griškevičius sėdėjo savo vietoje, turėjo visas galimybes balsuoti. Mes tokių diskusijų esame ne vieną kartą turėję. Perbalsavimo nebuvo. Čia yra tik įstatymo svarstymas. Priėmimo metu bus galima apsispręsti galutinai.
P. GRAŽULIS (LRF). Ne, visas laikas pagal Statutą, jeigu…
PIRMININKĖ. D. Griškevičius. Prašom.
D. GRIŠKEVIČIUS (DFVL). Žiūrėkite, kolegos, aš dar kartą sakau, kad nesuveikė sistema. Man nepavyko prisiregistruoti, Seimo nariai matė, kad buvau vietoje, ir prašau perbalsuoti. Jeigu nebus perbalsuota, tuomet prašau šitų nuostatų ateityje jums tikrai laikytis, nes ana pusė tuo pasinaudos ne kartą. Todėl labai prašau dvigubų standartų netaikyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamas kolega. P. Gražuliui ir kitiems kolegoms pacituoju Statuto 121 straipsnio 1 punktą, jis sako, kad „…dėl balsų skaičiavimo tikslumo ir jeigu to reikalauja Seimo Pirmininkas, posėdžio pirmininkas arba ne mažiau kaip 5 posėdyje dalyvaujantys Seimo nariai. Sprendimą pakartoti balsavimą priima posėdžio pirmininkas.“ (Balsas salėje: „Gerai, gerai. Tuoj eilutėje bus 50, o ne 5.“) Taip pat atkreipiu dėmesį, kad balsuojama svarstymo stadijoje ir turėsite galimybę… (Balsas salėje: „Nesvarbu! Nesvarbu! Nesvarbu!“) V. Fiodorovas. Prašau.
V. FIODOROVAS (DPF). Aš nežinau, aišku, čia kai vyksta dėl konservatorių balsavimo, viskas yra gerai. Bet vis tiek Kalėdos artėja, viskas yra gerai, reikia supratimo, bet man supratimo dėl tų pačių socialdemokratų tikrai trūksta. Galbūt nesipykstame, tęsiame toliau darbą, o priėmimo stadijoje išsiaiškinsime.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėkoju už konstruktyvumą.
Darbotvarkės 1-4.2 klausimas… (Balsai salėje) Prašau tylos! T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (DFVL). Gerbiama Viktorija, jūs esate Seimo Pirmininkė, jūs formaliai net nesate Liberalų frakcijos narė, jūs esate Seimo Pirmininkė. Jūsų pareiga taip pat yra ginti mažumos, Seimo mažumos, teises. Šiuo atveju buvo situacija, mes ne kartą jau turėjome per šią sesiją precedentų, kai buvo perbalsuojama ir dėl didesnio balsų skirtumo, kai to reikėjo valdančiajai daugumai. Šiuo atveju aš, kaip antras žmogus, paliudiju, kad noriu perbalsuoti, nes nesuveikė sistema.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, aš manau, kad tęsiasi mūsų nekonstruktyvi diskusija. Aš jums jau išsakiau, kad kaip posėdžio pirmininkė priimu sprendimą eiti toliau. Atkreipiu dėmesį, kolegos, kad mes dabar balsuosime dėl lydimojo ir turite galimybę pabalsuoti dėl lydimojo. (Triukšmas salėje) Nebalsuokite. J. Jarutis. Prašau.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš užjaučiu, kad tenka dirbti tokioje situacijoje, bet jau 2,5 valandos sėdite. Aš manau, valdantieji turėjo galimybę pakeisti ir iš tikrųjų tą įtampą pašalinti. Deja, tenka apgailestauti, kad nuo pat posėdžio pradžios pradėta šitą klausimą svarstyti pažeidžiant Statutą, tai yra aiškiai užfiksuota. Deja, jūs ignoruojate žodį „privaloma“, tai yra dėl ekspertinės išvados. Taigi, ne kartą šioje salėje buvo dėl vieno balso perbalsuojama. Aš manau, kad būtų elementaru ir paprasta, yra kolegų, kurie pageidauja šito, kai kurie neužsiregistravo, tai tiesiog padarykime tą žingsnį ir bus aišku, nereikės ginčytis čia mums visiems.
PIRMININKĖ. A. Nekrošius. Prašau.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, Pirmininke. Tikrai Statute yra tokia nuostata, kad pirmininkas visgi sprendžia, tai aš apeliuodamas į jūsų sąžiningumą ir opozicijos gynimą prašau jūsų perbalsuoti dėl buvusio klausimo.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega… Dar L. Savickas. Leidžiu pasisakyti L. Savickui ir, kolegos, mes turime baigti šią diskusiją.
L. SAVICKAS (DFVL). Gerbiama Seimo Pirmininke, gerbiami kolegos, jūs pati pagarsinote Seimo statuto nuostatą, kad jeigu penki Seimo nariai pareikalauja. Aš esu ketvirtas ir esu tikras, kad visi likę mano frakcijos nariai taip pat atsistos ir pareikalaus to balsavimo – reikiamas skaičius. Manau, neturėkime pagrindo abejoti kolegos D. Griškevičiaus argumentais, balsuokime dar kartą ir bus aišku.
PIRMININKĖ. Taip, aš perskaičiau Statuto straipsnį, kuris sako, kad posėdžio pirmininkas priima sprendimą. (Balsai salėje) M. Puidokas. Prašau.
M. PUIDOKAS (MSNG). Gerbiama Pirmininke, iš tiesų jūs esate teisi ir kartu jūs nuolat, net ir šiandien, posėdžių salėje patvirtinate tą nerašytą mūsų darbo Seime normą, kad jeigu yra neaiškumų dėl balsavimo, šiuo atveju yra tik vieno balso skirtumas, na, mes visą laiką išsiaiškiname, koks yra būtent balsų balansas, ir perbalsuojame. Tikrai prašymas būtų, aš suprantu, kad yra tam tikros baimės ir netikrumo iš koalicijos partnerių, Laisvės partijos, kad tas perbalsavimas gali baigtis kaip nors kitaip, bet vis dėlto tai yra tikrai labai svarbus ir esminis klausimas. Aš manau, kad nevertėtų dabar sesijos pabaigoje tokiomis, sakykime, konfliktinėmis situacijomis griauti viso posėdžio ir Seimo darbo. Leiskite perbalsuoti, tikrai jūs visą laiką esate diplomatiška.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, aš negirdžiu naujų argumentų. Dėkoju. Ir D. Gaižauskas dar labai norėtų pasisakyti, matau.
D. GAIŽAUSKAS (LVŽSF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Jums reikalingas skaičius Seimo narių, kurie prašo perbalsuoti. Jau septyni Seimo nariai paprašė, aš esu aštuntas, taip pat prašau paleisti iš naujo balsavimo procedūrą, nes mūsų kolegai nesuveikė sistema. Tai yra techninė kliūtis ir objektyvi. Todėl jau keli Seimo nariai prašome priimti sprendimą ir balsuokime dar kartą dėl to įstatymo projekto.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, aš negaliu kitaip pacituoti Seimo statuto straipsnio negu taip, kaip jis parašytas. O jame parašyta, kad Seimo posėdžio pirmininkas priima sprendimą. Gerbiami kolegos, siūlau nutraukti šią diskusiją, kuri niekur neveda, ir balsuoti dėl 1-4.2 klausimo. (Balsas salėje: „Pirmininke!“) Kviečiu į tribūną S. Šedbarą, kad pristatytų 1-4.2 klausimą. Dėl jo yra P. Gražulio pasiūlymas. Prašau. (Triukšmas salėje)
Prašau. K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (DFVL). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Vis dėlto Statuto 121 straipsnyje labai aiškiai parašyta, ką jūs ir sakėte, bet kažkaip mes suprantame skirtingai. Dar kartą kartoju, kad „Seimo Pirmininkas, posėdžio pirmininkas arba ne mažiau kaip penki posėdyje dalyvaujantys Seimo nariai“. Tai „arba“. Iš tiesų tų Seimo narių, aš jau turbūt esu aštuntas ir dar čia yra visas būrys. Turbūt visi tie, kurie stovi, prašo, kad būtų pakartotinis balsavimas. Nesuasmeninkite šito Statuto straipsnio, o prašom elgtis pagal Statutą. Todėl tikrai visų Seimo narių prašymas yra teisėtas.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, aš tiesiog siūlau perskaityti sakinį iki galo: sprendimą pakartoti balsavimą priima Seimo posėdžio pirmininkas. (Balsai salėje)
A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (DPF). Labai dėkui, gerbiama Pirmininke. Aš tikrai labai ramiai, nekeldamas kokių nors aistrų, tiesiog norėjau pasakyti, kad frakcijos vardu mes prašytume perbalsuoti, nes vieno balso skirtumas. Bet sakydamas tai vis dėlto noriu dėl istorijos ir protokolo pasakyti vieną labai svarbų dalyką: man atrodo, kad vis dėlto šitos visos dabartinės situacijos pagrindinė priežastis ir pagrindinė ašis yra ne tas vienas balsas ir ne jo skirtumas, o tai, kad pusė Socialdemokratų frakcijos sėdi čia, plenarinių posėdžių salėje (ir sėdėjo balsavimo metu), ir tiesiog nebalsuoja už šitą sprendimą, taip atverdami kelią šitam įstatymo projektui. O paskui grįžę į apygardas šnekės visiškai kitaip. Man atrodo, kad labai svarbu tai užfiksuoti dėl protokolo ir ateities.
PIRMININKĖ. Dėkui. R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Pirmininke, nesielkite kaip tame filme – carienė laukų kukurūzų. Jeigu tiek Seimo narių jūsų prašo, teisėtai prašo perbalsuoti, tai jūs turite atsižvelgti, o ne užsispirti ten, kur nereikia. (Balsai salėje) Pirmininke, nedarykime nereikalingų įtampų, pabalsuokime ir visi nusiraminsime.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, aš naudojuosi savo teise, prašau supratimo ir kviečiu tęsti posėdį.
P. GRAŽULIS (LRF). Pirmą kartą, kad šitaip neperbalsuotų. Pirmą kartą!
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, 1-4.2 klausimas – Baudžiamojo kodekso 199, 259 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Gerbiamas Petrai Gražuli, ar jūs galėtumėte pristatyti savo siūlymą dėl šio projekto? Prašau.
Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį, kad P. Gražulis vieną iš dviejų pasiūlymų yra atsiėmęs. Jūs su tuo sutinkate, ar ne? Gerai. Prašau gruodžio 5 dienos pasiūlymą pristatyti Seimui.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiama Pirmininke, kadangi mano pasiūlymai yra faktiškai identiški, nėra ko du kartus to paties klausimo svarstyti. Mano esminis siūlymas toks. Gerbiamieji, aš ir už tai, kad jaunas žmogus, pagautas su maža narkotikų doze, nebūtų baudžiamas, bet siūlau išlygą – tuo atveju, jeigu jis sutinka bendradarbiauti su teisėtvarkos institucijomis ir atskleisti šaltinį, iš kur pirko narkotikus. Man labai gaila, komitete, atmesdami šitą mano nuostatą, jūs faktiškai pasisakote už didelio kiekio narkotikų prekybą ir nenorite, kad jie būtų atsekti. Kodėl jūs nepritariate tam mano pasiūlymui? Tikrai nebauskime to jaunuolio, kuris turi gerą valią, gal jį prikalbėjo, gal jis suklydo, bet atskleisk šaltinį, iš kur tu pasiėmei narkotikų, kur gavai, bendradarbiauk su teisėtvarkos institucijų pareigūnais ir tikrai liksi nenubaustas. Tokia nuostata galioja net ir dėl sunkių nusikaltimų. Jeigu sutinka vienas iš jų bendradarbiauti ir išduoti, pavyzdžiui, korupcinę kokią nors grupuotę atskleisti ar panašiai, jis atleidžiamas nuo bausmės. Kodėl jūs čia nesutinkate su mano pasiūlymu?
PIRMININKĖ. Ar yra dešimt Seimo narių, kurie reikalautų svarstyti šį pasiūlymą? (Balsai salėje) Taip, matau pakeltas rankas. Prašau, gerbiamas komiteto pirmininke, pristatyti komiteto nuomonę.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas nepritarė dėl to, kad tokiam siūlymui prieš kurį laiką nepritarė visas Seimas, nes kolega Petras siūlo visų narkotikų atžvilgiu taikyti tą priemonę. Ne kanapių, kaip mes dabar siūlome, nes mums toks buvo nurodymas duotas, komitetui, o visų narkotinių medžiagų. Jau taip Seimas yra apsisprendęs ir, aišku, komitetas negali tam pritarti.
Antras dalykas. Pakartotinumo kaip tokio neliko naujajame Baudžiamajame kodekse ir iš principo toks siūlymas kita dalimi pasiūlymo negali būti, teisiniu požiūriu negali būti jam pritarta. Tokie yra pagrindiniai komiteto argumentai. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Motyvai už šį pasiūlymą. A. Mazuronis kalba už.
A. MAZURONIS (DPF). Labai dėkui, gerbiama Pirmininke. Gerbiami kolegos, išties suprantu, kad emocijos aukštumoje, bet vis tiek reikėtų, man atrodo, šaltu protu ir racionaliais argumentais įsiklausyti į Petro pataisą, nepriimti to kaip juoko, nes iš tiesų pataisa, mano nuomone, yra labai rimta ir labai argumentuota, ir būtina.
Šiuo atveju aš keliu klausimą: koks šio įstatymo projekto pagrindinis tikslas? Jeigu tikslas nėra padaryti teisinių spragų, kad prekeiviai, narkotinių medžiagų prekeiviai galėtų išsisukti, manipuliuoti teisinėmis sąvokomis, kad sumažintų savo teisinę atsakomybę arba jos absoliučiai išvengtų, tai turėtų būti ši nuostata, kurią pristatė Petras. Tiesiog turėtų būti, privalėtų būti teisinėje bazėje.
Jeigu vis dėlto tikrasis tikslas, kad žmonės galėtų išvengti baudžiamosios atsakomybės, esant vienoms ar kitoms sąlygoms, man atrodo, labai logiška sąlyga, kad jeigu atskleidi šaltinį nusikalstamų prekių, iš kur tu jas gavai, padedi teisėsaugai užkardyti kelią galbūt masiniam, daug plačiau paplitusiam narkotinių medžiagų plitimui, platinimui, vartojimui, žinoma, tą galima traktuoti kaip lengvinančią aplinkybę ir sudaryti galimybę žmonėms išvengti baudžiamosios atsakomybės. Čia, man atrodo, labai logiška sąvoka, racionali sąvoka.
Man labai keista suprasti, kodėl Teisės ir teisėtvarkos komitetas, net ir visas Seimas anksčiau tokiai pataisai nepritarė, bet aš tikrai tikiu, kad Seimas yra ta savikritiška institucija, kuri anksčiau ar vėliau vis dėlto gali išgirsti logiškus, racionalius argumentus, ir galbūt pakeis savo nuomonę, anksčiau padarytą, įsiklausęs į tai ir matydamas iš tiesų to dabartinio teisinio reguliavimo spragas ir trūkumus, kurie galų gale atskleidžia, kad tikrieji tikslai įstatymo projekto gali būti visiškai kitokie, nei iš tikrųjų yra deklaruojami. Todėl iš tikrųjų raginu pritarti P. Gražulio pataisai. Tada įstatymo projektas ir visas teisinis reguliavimas tikriausiai atrodytų šiek tiek kitaip.
Gerbiama Pirmininke, dar 3 sekundes turėjau. Jūs man jau prieš 5 sekundes lingavote galvą. Dar turėjau šiek tiek laiko. (Balsai salėje) Raginu visus balsuoti už.
PIRMININKĖ. S. Šedbaras – motyvai prieš.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolega Andriau, žiūrėkite, apie ką kalbame. Taigi Petras pasiūlymą teikė jau ne dėl ANK, o dėl Baudžiamojo kodekso. Jeigu mes dekriminalizuojame nedidelį kiekį kanapinoidų, tai persikelia į Administracinių nusižengimų kodeksą. Dabar Petras siūlo visus mažus kiekius palikti Baudžiamajame kodekse, tokiu atveju absoliučiai vienas kitam šie projektai prieštarauja vien ta prasme. Jeigu priėmimo stadijoje mes už ANK ir svarstymo stadijoje už ANK dekriminalizavimą kanapių, tai jokiu būdu tokia formuluotė nebeturi likti Baudžiamajame kodekse, nes tuomet nebus aišku, kurį straipsnį taikyti, nes grįžtame vėl atgal į Baudžiamąjį kodeksą, o iš Baudžiamojo kodekso mes išbraukiame, kolegos. Kitaip niekaip neišeina.
PIRMININKĖ. Dėkoju, kolegos. Motyvai išsakyti. Apsispręsime balsuodami dėl P. Gražulio pasiūlymo, jam komitetas nepritarė. Kas pritariate P. Gražuliui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 123 Seimo nariai: už – 61, prieš – 41, susilaikė 21. Pasiūlymui nepritarta.
Gerbiami kolegos… G. Surplys. Prašom.
G. SURPLYS (LVŽSF). Gerbiama Seimo Pirmininke, miela Viktorija, kaip šachmatininkas šachmatininkei: jeigu per blicą (Šurmulys, balsai salėje) nesuveikė laikrodis, tai yra didžiulė asmeninė tragedija. Čia ne blicas, mes sprendžiame tautos likimą. Kartais tikrai yra labai rimtų klausimų, kuriuos mes svarstome ir kuriuos priimame vieno balso persvara. Tai aš jus, kaip Seimo Pirmininkę, atstovaujančią Seimui, raginu rimtai inicijuoti sistemos patikrą, nes gali būti sabotažo atvejų (Balsai salėje), kai Seimo narys, sėdintis savo vietoje, spaudžia mygtuką, kažkodėl jo balsas nenukeliauja į balsavimo sistemą. Taigi tikrai rimtai sakau, mes turėtume pagalvoti ir patikrinti, ar šita sistema atitinka nūdienos lūkesčius. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamas kolega, būtinai patikrinsime sistemą. Prašom, A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (DPF). Labai dėkui, gerbiama Pirmininke, tikrai neprašysiu perbalsuoti, nes jau maždaug nusistatymą suprantu, aiškus, kad ir vieno balso skirtumas. Aš tik norėjau paprašyti, kad iš techninių žmonių, iš techninio personalo kas nors galėtų patikrinti kompiuterinę sistemą ir Socialdemokratų frakcijos balsavimo mygtukus, nes pusė frakcijos, visa frakcija sėdi salėje ir tiesiog nesuveikia mygtukai balsuojant, kaip suprantu. Tai reikėtų arba prisiimti atsakomybę už pataisų nepriėmimą ir įstatymo projekto tolesnį svarstymą ir priėmimą, arba gal tiesiog patikrinti, gal mygtukai neveikia, gal žmonės nedrįsta pasisakyti.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, motyvai dėl viso įstatymo projekto. Prieš norėtų kalbėti gerbiama A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LRF). Mieli kolegos, aš manau, tikrai tos diskusijos yra karštos, bet šiandien mes sprendžiame, matyt, labai daug klausimų, pradedant nuo to, ar koalicija, valdanti Seimą, yra kriminalinė ar nekriminalinė. (Balsai salėje) Ar vis dėlto krikdemai turi dar kiek nors vertybių ir sąžinės, ar jie neturi. Nes ankstesnis balsavimas parodė, kad tų vertybių ir sąžinės nėra. Iš esmės L. Kasčiūno balsas lėmė, kad dekriminalizavimas juda toliau. Lygiai taip pat mes sprendžiame klausimą, ar iš esmės legalizuojame narkotikų mažmeną, ar nelegalizuojame. Yra akivaizdu, kad toks pasirinktas reguliavimas lems tai, kad narkotikų dileriai tiesiog vaikščios poromis ir kiekvienas turės mažas dozes, ir turės pasiaiškinimą, jeigu nebus pagauti prašantys pinigų, kad tiesiog mes sau vartoti nešiojamės, o nešiotis galime, susimokėsime minimalią baudą. Tikrai siūlau pagalvoti apie valstybės ateitį ir pagalvoti apie tas vertybes, su kuriomis atėjote rinkimų programose, dažnai žadėdami žmonėms spręsti jų gerovės klausimus, rūpintis jaunimu, bet tikrai nežadėdami, kaip, tarkime, krikdemai, kurie dekriminalizavimą bando įteisinti, kad žmones maitinsite narkotikais.
PIRMININKĖ. Argumentai išsakyti, siūlau balsuoti dėl 1-4.2 klausimo – Baudžiamojo kodekso pakeitimo projekto. Kas pritariate projektui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 127 Seimo nariai: už – 63, prieš – 61, susilaikė 3. Pasiūlymui nepritarta. Perbalsuoti neduosiu. Replika po balsavimo.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiama Pirmininke, žiūrėkite, aš prašyčiau, kad prie mikrofono ateitų Socialdemokratų frakcijos seniūnė gerbiama O. Leiputė ir paaiškintų, ką jie gavo iš valdančiosios daugumos, kad keturių ar penkių socialdemokratų nėra salėje. Kur jie yra? Ką tik buvo. Kai tik prasidėjo narkotikų klausimas, jie išėjo. Gal jie rūko ten ar ką daro, ar jau testuoja žolę?
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, dabar turime apsispręsti dėl projekto tolesnės eigos. Pagal 153 straipsnį turime pasirinkimą ir galėtume grąžinti projektą pagrindiniam komitetui patobulinti. Ar galime pritarti tokiam sprendimui bendru sutarimu? (Balsai salėje: „Ne!“) Reikalaujate balsuoti dėl grąžinimo patobulinti. Gerai, balsuojame. Kas pritariate grąžinimui tobulinti, balsuojate už, komitetui grąžinti tobulinti, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 127 Seimo nariai: už – 68, prieš – 57, susilaikė 2. Sprendimas priimtas. Projektas grąžintas komitetui patobulinti.
Gerbiami kolegos, kadangi labai užsitęsė mūsų karštos diskusijos ir ministrai jau senokai laukia Vyriausybės pusvalandžio, aš norėčiau pasiūlyti pratęsti mūsų posėdžio laiką, kad išsaugotume Vyriausybės pusvalandį. Dabar apsvarstyti nutarimus, dėl kurių buvo paimta pusvalandžio pertrauka ir kuriuos turime apsvarstyti, kad suteiktume galimybę susirinkti dar šiandien tiems komitetams, kuriems tai yra aktualu, ir Vyriausybės pusvalandį kelti į, deja, mūsų pietų pertrauką, tai yra nuo 13 val. 30 min. iki 14 valandos. Žinoma, opozicijos darbotvarkė yra šventas dalykas ir mes tikrai negalime niekaip jos liesti. (Balsai salėje) Ar tinka, ar galime pritarti bendru sutarimu?
Aš kreipiuosi, aš prašau ministrų supratimo, kad lukteltų ir atsakytų į kolegų, opozicijos klausimus nuo 13 val. 30 min. iki 14 valandos. Nebent kolegos iš opozicijos pasakytų, kad jūs geriau eisite pietauti, negu ministrų… Ar galime sutarti, kad nuo 13 val. 30 min. iki 14 valandos? Negalime. Nuo 13 val. 30 min. iki 14 valandos – Vyriausybės pusvalandis. Ar galime pritarti? (Balsai salėje) Gerbiami kolegos, ar galime sutarti, kad Vyriausybės pusvalandis nuo 13 val. 30 val.? Balsuoti norite?
Gerai, balsuojame. Kas pritariate tam, kad Vyriausybės pusvalandis nuo 13 val. 30 min., balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 113 Seimo narių: už – 60, prieš – 45, susilaikė 8. Taigi Vyriausybės pusvalandis nuo 13 val. 30 min. iki 14 valandos.
Perduodu pirmininkavimą gerbiamam P. Saudargui.
PIRMININKAS (P. SAUDARGAS, TS-LKDF). Sveiki, gerbiami kolegos, su kuo dar nespėjau pasisveikinti.
Gerbiama A. Kubilienė per šoninį mikrofoną. Prašom.
A. KUBILIENĖ (LVŽSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Mano balsas buvo prieš ne per šitą balsavimą, per vieną balsavimą anksčiau. Gaila, kad Pirmininkė man nedavė žodžio.
PIRMININKAS. Ne dėl Vyriausybės pusvalandžio, o dėl ankstesnio balsavimo? Fiksuojame, jūsų balsas buvo prieš. Gerai.
A. KUBILIENĖ (LVŽSF). Ačiū.
PIRMININKAS. P. Gražulis per šoninį mikrofoną.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiamas Pauliau, gerbiamas posėdžio pirmininke, aš prašiau, kad ateitų prie tribūnos O. Leiputė, Socialdemokratų frakcijos seniūnė, ir pasakytų Lietuvos žmonėms, ką gavo iš valdančiosios daugumos, kad penkių socialdemokratų nebuvo balsuojant dėl narkotikų dekriminalizavimo. Ar jie jau prisirūkę, negali ateiti į salę?
PIRMININKAS. Ne, gerbiamas kolega, tokių įžeidžiančių replikų siūlyčiau nesakyti. Tai nėra statutinis prašymas, jeigu jie norės, tikrai tai padarys, ateis ir paaiškins. Dabar, gerbiami kolegos, tęsiame darbotvarkę.
13.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 17 d. nutarimo Nr. XIV-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2359, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 19 d. nutarimo Nr. XIV-17 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2360, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 10 d. nutarimo Nr. XIV-69 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2363 (pateikimo tęsinys ir svarstymas)
Darbotvarkės kompleksiniai 1-5.1, 1-5.2 ir 1-5.3 klausimai – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 17 d. nutarimo Nr. XIV-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas. Kviečiu gerbiamą J. Razmą į tribūną. Kartu taip pat dėl komitetų sudėties patvirtinimo ir dėl komiteto narių pavaduotojų patvirtinimo. Kompleksinis 1-5 klausimas. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Prieš pradėdamas pristatyti projektus pasiteirausiu, nes teiraujasi Seimo nariai, ar yra pratęstas balsavimo laikas?
PIRMININKAS. Ačiū, gera pastaba, nes tik perėmiau iš Pirmininkės. Taip, pratęsiame balsavimo laiką, kol bus apsvarstyti šie projektai, na, tai iš esmės iki Seimo narių pareiškimų ir Vyriausybės pusvalandžio. Visą šį rytinį posėdį, kiek jau čia to ryto, tęsime balsuodami. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Dėkui. Labai trumpai pristatau visus tris projektus. Jie skirti Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narių tam tikram persiskirstymui komitetuose, atsižvelgiant į tai, kad mes netekome vieno frakcijos nario, jis dabar formaliai yra Mišrioje Seimo narių grupėje. Dėl to tenka koreguoti Biudžeto ir finansų komiteto sudėtį, bet dėl to yra korekcijų ir kituose komitetuose, Socialinių reikalų ir darbo komitete. Kai kurie perkėlimai yra nesusiję su šiuo faktu, tiesiog Seimo nariai tarpusavio sutarimu susiderino, kad, sakykime, vieni labiau nori dirbti Audito komitete, kiti – Kaimo reikalų komitete ir taip toliau. Dėkoju kolegai M. Majauskui, kad jis geranoriškai sutiko toliau dirbti Kultūros komitete.
Atitinkamai dėl to tenka koreguoti kai kurių komitetų narių skaičių, sakykime, vienu mažėja Teisės ir teisėtvarkos komitete, Kultūros komiteto narių skaičius vienu padaugėja ir atitinkamai koreguojamas ir Seimo nutarimas dėl komiteto narių pavaduotojų, kadangi pasikeičia nariai, atitinkamai jiems priskiriami kiti pavaduotojai.
PIRMININKAS. Dėkoju už pristatymą. Nematau norinčių paklausti. Galbūt galime po pateikimo bendru sutarimu? (Balsai salėje) Siūlo balsuoti. Gerai, tada galime už visus tris, tada darome balsavimą po pateikimo dėl pateiktų komitetų skaičiaus, sudėties ir pavaduotojų. Balsuojame po pateikimo dėl komitetų skaičiaus, sudėties ir pavaduotojų.
Užsiregistravo 66, balsavo 63: už – 56, prieš – 3, susilaikė 4. Taigi po pateikimo yra pritarta.
Svarstymo stadija. Niekas nenori diskutuoti. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo? (Balsai salėje) Galime. Gerai, dėkoju.
13.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 19 d. nutarimo Nr. XIV-17 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2360 (priėmimas)
Tada priėmimas. Priėmimą reikėtų vykdyti atskirai ir indikuoja, kad reikėtų pradėti nuo 1-5.2 klausimo – projekto Nr. XIVP-2360, nes jeigu nepatvirtinsime komitetų sudėties, tarkime, tai tada ir skaičius… Jeigu mes patvirtinsime tam tikrą skaičių, o paskui sudėties nepatvirtinsime, bus nelogiška. Siūlau pirmiausia balsuoti dėl projekto Nr. XIVP-2360. Taip, pirmiausia einame pastraipsniui.
1 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 2 straipsniui galime bendru sutarimu. Dėkoju, pritarta. 3 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 4 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 5 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 6 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Šeši straipsniai. Pastraipsniui pritarta. Dėl motyvų niekas neužsirašė.
Balsuojame tuomet dėl projekto Nr. XIVP-2360 priėmimo, dėl Seimo komitetų sudėties patvirtinimo.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 64, balsavo 64: už – 60, prieš – 0, susilaikė 4. Taigi nutarimas yra priimtas. (Gongas)
13.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 17 d. nutarimo Nr. XIV-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2359 (priėmimas)
Dabar keliaujame prie projekto Nr. XIVP-2359 dėl Seimo komitetų narių skaičiaus. Balsuojame. Priėmimas. Balsuojame dėl komitetų narių skaičiaus.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 61, balsavo 61: už – 57, prieš – 0, susilaikė 4. Taigi nutarimas yra priimtas. (Gongas)
13.06 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 10 d. nutarimo Nr. XIV-69 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2363 (priėmimas)
Liko paskutinis 1-5.3 klausimas. Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo. Balsuojame… Yra devyni straipsniai. Čia šiek tiek daugiau. Ar galime visiems devyniems pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Taigi balsuojame dėl viso projekto. Priėmimas.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 63, balsavo 63: už – 59, prieš niekas nebalsavo, susilaikė 4. Taigi nutarimas yra priimtas. (Gongas)
13.07 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 8 d. nutarimo Nr. XIV-57 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijų sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-2358 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Dabar prašyčiau taip pat iš šio konteksto rezervinį 3 klausimą – projektą Nr. XIVP-2358 – gerbiamą J. Razmą pristatyti. Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 8 d. nutarimo dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijų sudarymo. Gerbiamas Jurgi Razma, ar galite ateiti į tribūną (vis dėlto būtų gerai mums jus turėti tribūnoje) ir pristatyti projektą Nr. XIVP-2358 dėl delegacijų sudarymo? Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, kai kuriose delegacijose svarbu kiek įmanoma išlaikyti lygių galimybių principą – vyrų ir moterų atstovavimo santykį. Aš čia galiu tik padėkoti Socialdemokratų frakcijai, kad šiuo savo apsisprendimu jie padeda tai išspręsti. Vietoj G. Palucko siūlo į Lietuvos Respublikos Seimo delegaciją Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje įrašyti R. Budbergytę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Niekas nenori jūsų paklausti. Dėkoju. Gal galime tada po pateikimo bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Svarstymas. Niekas nenori kalbėti. Gal galime po svarstymo bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Priėmimas. Čia yra vienas straipsnis. Ar galime bendru sutarimu 1 straipsniui? Dėkoju, pritarta.
Dėl viso balsuojame. Priėmimas. Dėl delegacijų sudėties patvirtinimo.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 63, balsavo 62: už – 60, prieš – 0, susilaikė 2. Taigi nutarimas yra priimtas. (Gongas)
13.10 val.
Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 10 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1750(2) (priėmimas)
Dabar dar galime apsvarstyti darbotvarkės 1-12 klausimą – Sveikatos draudimo įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-1750. Gerbiamas komiteto pirmininkas A. Matulas kviečiamas į tribūną. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio nebuvo jokių pasiūlymų. Ar galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl 2 straipsnio buvo pasiūlymų. Gerbiamų Seimo narių A. Matulo, R. Žemaitaičio, L. Slušnio ir kitų pasiūlymas, jam komitetas pritarė. Prašom.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, kaip čia kai kas sakė iš opozicijos, kad tas įstatymas atspindi kalėdinę dvasią, tai tikrai visas komitetas pateikė pasiūlymą, jam pritarta bendru sutarimu. Todėl prašyčiau bendru sutarimu šitam pasiūlymui pritarti ir parlamente.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar galime pasiūlymui pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Dėkoju, pritarta.
Kitas pasiūlymas buvo Seimo narių O. Leiputės, R. Šalaševičiūtės, A. Verygos, Z. Streikaus, jam komitetas pritarė iš dalies, jeigu aš čia gerai lapus matau.
A. MATULAS (TS-LKDF). Taip, komitetas pritarė iš dalies bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ar tenkina? (Balsai salėje) Palaukite, aš paklausiu pirmiausia kolegų: ar tenkina? Gerbiama R. Šalaševičiūtė, matau, linksi. Tenkina Seimo narius jūsų komiteto variantas. Ar galime bendru sutarimu Seime pritarti? Dėkoju, pritarta. Tada 3… (Balsai salėje) Ai, visą 2 straipsnį, teisingai. Ar galime 2 straipsniui bendru sutarimu pritarti? Dėkoju, pritarta. Dėl 3 straipsnio nebuvo jokių pasiūlymų. Ar galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dėl 4 straipsnio buvo Teisės departamento pasiūlymas, jam komitetas pritarė iš dalies. Trumpai pakomentuokite.
A. MATULAS (TS-LKDF). Bendru sutarimu pritarta abiem pasiūlymams. Prašyčiau pritarti bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Čia taip pat pritariame bendru sutarimu. Visam… Ne, dar yra Seimo narių A. Matulo, R. Žemaitaičio, L. Slušnio pasiūlymas, jam komitetas pritarė. Trumpai pristatykite.
A. MATULAS (TS-LKDF). Komitetas pritarė bendru sutarimu. Tiesiog vieną dalį išbraukėme, todėl koreguojame numeraciją. Taip pat dėl įsigaliojimo – keičiame laiką, jį suderinome su Sveikatos apsaugos ministerija ir Vyriausybe.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar gali Seimas pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Kitas pasiūlymas buvo A. Matulo. Komitetas pritarė iš dalies. Tai jūs irgi trumpai pristatykite.
A. MATULAS (TS-LKDF). Čia buvo anksčiau teiktas pasiūlymas, kad pritartume. Dabar mes jį persvarstėme ir sutiko kolegos bendru sutarimu, kad šitam pasiūlymui pritartume iš dalies bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Čia įeina, kur anksčiau mes pritarėme?
A. MATULAS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu pritarti? Iš esmės mes jau kaip ir pritarėme. Dėkoju. Dabar tuomet dėl viso 4 straipsnio. Ar galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Daugiau straipsnių nėra. Dėkoju komiteto pirmininkui.
Dėl viso projekto A. Veryga būtų už, bet jo nėra. O. Leiputė taip pat pasisakytų už, bet jos, jeigu aš gerai matau, nematau. Ir A. Matulas jau daug kartų kalbėjo. Balsuojame tada. Balsuojame, kolegos. Įstatymo priėmimas. Sveikatos draudimo įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Balsuojame. Priėmimas. Ir būsime padarę jau nemažai darbų šiandien.
Užsiregistravo 59: balsavo 59 – visi 59 balsavo už. Sveikinu. (Balsai salėje) Palaukite, mums reikia 71, jau apsidžiaugiau. Atidedame į popietinio balsavimo langą. Liks tik balsavimas. Pagal Seimo nusiteikimą, panašu, priimsime, bet tiesiog trūksta Seimo narių.
Toliau pirmininkauja gerbiamas Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas J. Razma. Tęsiame darbus.
PIRMININKAS (J. RAZMA, TS-LKDF). Gerbiami kolegos, dabar pareiškimų momentas.
R. Šarknickas yra užsirašęs padaryti pareiškimą. Prašom.
13.14 val.
Seimo narių pareiškimai
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Taigi šiandien buvo karšta ir Lietuvos naikinimas tam tikra prasme tęsiasi. Aš dabar norėčiau kalbėti apie lietuvių kalbos naikinimą.
Dar neseniai, šių metų sausio mėnesį, Seimo valdantieji pritarė lietuvių kalbos abėcėlėje nesančių raidžių q, w, x rašybai Lietuvos Respublikos pasuose. Tiek šio įstatymo svarstymo Seime metu, tiek iš karto po jo priėmimo įspėjau, kad po šio sprendimo iškilo grėsmė lietuvių kalbai ir netgi Konstitucijai. Prie tokių išvadų tuomet buvo prieita ne vienasmeniškai, o išklausius tokių ekspertų, kaip akademikas E. Jovaiša ir Lietuvos etnoastronomas, Nacionalinės Jono Basanavičiaus premijos laureatas J. Vaiškūnas, įžvalgas. Jau tuomet sakėme, kad Pandoros skrynia atidaryta, mat kitas tokio įstatymo priėmimo pasekmių žingsnis bus diakritinių ženklų naudojimas žodžiuose.
Diakritiniai ženklai – virš, prie raidžių ar po jomis rašomi ženkleliai, keičiantys ar tikslinantys kai kurių raidžių tarimą. Tai reikštų, kad, be jau įteisintų trijų raidžių q, w, x, būtų pradėti naudoti diakritiniai ženklai. O kodėl gi ne? Precedentas jau sukurtas.
Netruko ilgai laukti – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos atstovai Seime pristatys Asmens vardo ir pavardės rašymo dokumentuose įstatymo projektą, juo siūloma leisti asmenvardžiuose naudoti diakritinius ženklus. Tai reikštų, kad tam tikrais atvejais Lietuvos Respublikos oficialiame dokumente asmens vardas ir pavardė galėtų būti nė neįskaitomi, nes jame būtų gausu rašmenų, nesančių lietuvių kalbos abėcėlėje ir nepažįstamų lietuviams.
Ar kitas žingsnis nebus įteisinti ir kirilicos rašmenis? Verta pagalvoti, jei negerbiame savo kalbos. Kur link mūsų, lietuvių, identitetą veda tokio įstatymo pataisos? Lietuvos Respublikos Konstitucijos 14 straipsnyje yra nurodyta, kad valstybinė kalba yra lietuvių kalba. Vis dėlto pagal tai, kas vyksta, galiu drąsiai teigti, kad tuoj neliks mūsų, kaip tautos, pagrindinio veido – unikalios kalbos. Ši Seimo kadencija per ketverius savo vadovavimo metus sudarkys puoselėtą kalbą, kurios nesugebėjo paveikti nei bendra Abiejų Tautų Respublikos valstybė, nei šitiek metų trukusi okupacija. Šį kartą padarysime viską ir greitai, ir savo noru.
Jeigu mes savo oficialiuose dokumentuose pradėsime vartoti svetimybes, ar tada ta lietuvių kalba vis dar bus valstybinė? O kaip dėl minėto Konstitucijos straipsnio? Ar čia nėra prieštaravimų? Nuomonės nepakeičiau. Tiek šių metų sausio mėnesį priimtas, tiek dabar įregistruotas įstatymo projektas yra grėsmė tiek lietuvių kalbai, tiek Konstitucijai. Toks įstatymo pakeitimas yra tiesioginis pasikėsinimas į valstybingumą ir pilietiškumą. Turbūt sunku būtų patikėti, kad po šitiek metų okupacijos čia, Lietuvos širdyje, nesant okupantų, savi – Lietuvos Respublikos Seimo piliečiai – sieks keisti savo kalbą. Tam reikia padėti tašką, negalime leisti pasikartoti sausio mėnesio beprotybei. Ačiū.
13.19 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2025 metų paskelbimo Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus ir Baroko literatūros, Mikalojaus Konstantino Čiurlionio bei Lėktuvo ANBO ir Lietuvos aviacijos kūrėjų metais“ projektas Nr. XIVP-2317(2) (svarstymas)
PIRMININKAS. Ką gi, dar liko šiek tiek laiko. Kadangi Vyriausybės valanda buvo skelbta tiksliai 13 val. 30 min., turime galimybę apsvarstyti rezervinius klausimus. Vieno iš rezervinių šiandien iniciatoriai atsisako. Matyt, vėliau tai svarstysime. Dabar svarstytume rezervinį 2 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl 2025 metų paskelbimo Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus ir Baroko literatūros, Mikalojaus Konstantino Čiurlionio bei Lėktuvo ANBO ir Lietuvos aviacijos kūrėjų metais“ projektas Nr. XIVP-2317(2). Svarstymo stadija. Išklausysime pranešėjus. Pirmiausia Švietimo ir mokslo komiteto išvadą pateiks, nesant pirmininko, E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, Švietimo ir mokslo komitetas nagrinėjo klausimą dėl 2025 metų paskelbimo Baroko literatūros, Mikalojaus Konstantino Čiurlionio bei Lėktuvo ANBO ir Lietuvos aviacijos kūrėjų metais. Buvo gauta Teisės departamento pastabų, joms pritarė, taip pat buvo pasiūlymų iš Laisvės kovų ir valstybės istorinės atminties komisijos, taip pat pritarė. Sprendimas – pritarti Lietuvos Respublikos Seimo minėto nutarimo projektui ir komiteto išvadoms bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Taip pat išklausysime Laisvės kovų komisijos išvadą, aš sutrumpintai sakau pavadinimą. Ją pateiks P. Kuzmickienė, išvadą.
P. KUZMICKIENĖ (TS-LKDF). Laisvės kovų ir valstybės istorinės atminties komisija svarstė šį klausimą ir vienbalsiai pritarė Seimo nutarimo „Dėl 2025 metų paskelbimo Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus ir Baroko literatūros, Mikalojaus Konstantino Čiurlionio bei Lėktuvo ANBO ir Lietuvos aviacijos kūrėjų metais“ projektui.
PIRMININKAS. Ką gi, išvadas išklausėme. Diskusijoje niekas nepageidavo pasisakyti. Dėl motyvų taip pat niekas nepageidauja. Ar galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti? Nematau prieštaravimų. Pritariame po svarstymo bendru sutarimu.
13.21 val.
Seimo savaitės (2022-12-19–2022-12-23) – 2022 m. gruodžio 20 d. (antradienio), 22 d. (ketvirtadienio) ir 23 d. (penktadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas
Dar likus laiko, aš pats tada iš šios vietos pristatysiu kitos savaitės posėdžių darbotvarkes. Pažymėsiu, kad kitą savaitę dirbsime ne 2, o 3 dienas. Posėdis paskutinis numatytas 23 dieną, penktadienį, tai privalu pagal Konstituciją, jeigu norime užbaigti sesiją, o tikimės, kad galėsime ją užbaigti.
Kitos savaitės darbotvarkėse vyrauja priėmimai tų projektų, kuriuos jau esame svarstę. Ką nors ypatingo turbūt ir nenorėčiau išskirti. Yra keletas pateikimų, daugiausia Vyriausybės projektų, kad komitetai turėtų ką veikti laikotarpiu tarp sesijų. Konstitucinio Teismo teisėjų pateikimas nėra numatytas, nes yra nustatyti terminai, kiek turi praeiti laiko po kandidatūrų įregistravimo Seime. Matyt, tokios galimybės atsirastų dėl jų pateikimo tik pavasario sesijoje arba neeilinėje sesijoje, jei ji būtų inicijuota.
Klausti niekas neužsirašė. Tikiuosi, kad taip bendru sutarimu galima pritarti kitos savaitės darbotvarkių projektams? (Balsai salėje) Jeigu yra abejojančių, galime balsuoti, ar pritariame. Balsuojame. Kadangi V. Bakas suabejojo, patikrinsime.
Balsavo 24 Seimo nariai: už – 18, prieš – 2, susilaikė 4. Na, gerai, kad buvo atliktas balsavimas, nes buvo įvairių nuomonių dėl darbotvarkių. (Balsai salėje) Darbotvarkėms pritarta.
Toliau iš opozicinės darbotvarkės aš tikrai nesiryžtu siūlyti ką nors svarstyti per likusias 5 minutes. Turbūt nieko tokio, kad Vyriausybės valandą pradėsime keliomis minutėmis anksčiau. Jei kas nors vėluos iš pirmųjų užsirašiusių, bet matau, kad yra vietoje bent pirmasis užsirašęs klausti, tai tikrai galime pradėti Vyriausybės valandą, tiksliau, pusvalandį.
13.24 val.
Vyriausybės valanda
Prieš pradedant Vyriausybės pusvalandį, paminėsiu, kad dalyvauja tikrai gana daug ministrų, gal net daugiau, negu šiuo metu salėje yra Seimo narių. Nedalyvauja A. Anušauskas dėl komandiruotės ir E. Dobrowolska dėl ligos. Kiti čia, tribūnoje.
Pirmasis turi galimybę paklausti A. Vinkus.
A. VINKUS (LVŽSF). Noriu kreiptis į apsaugos, ne sveikatos, bet aplinkos apsaugos ministrą, bet nematau. Gerbiama premjere, gal būtų galima man vis tiek tą klausimą pateikti? Turi būti ministras, žadėjo.
PIRMININKAS. Jeigu jūs šiam ministrui, tai tada luktelkime, tada kas nors kitas paklaus, paskui suteiksime jums galimybę. Matau, A. Butkevičiaus taip pat nėra. Č. Olševskis galėtų klausti, jeigu jūsų norimas ministras yra.
Č. OLŠEVSKI (LRF). Aš norėčiau vėl paklausti energetikos ministro. Praėjusioje Vyriausybės valandoje klausiau jūsų dėl galimybės sumažinti Lietuvoje veikiančių tradicinių ir valstybės pripažintų religinių bendruomenių ir bendrijų energetinių išteklių išlaidas priskiriant jas prie buitinių elektros energijos ir dujų vartotojų, kaip buvo iki šių metų. Esu įsitikinęs, kad tikrai tokių teisinių galimybių yra, tai greičiausiai politinės valios trūkumas. Jūs patikinote, kad Vyriausybės išvada jau yra ir bus pateikta. Praėjo savaitė, jos vis dar nėra. Kodėl konservatorių valdžia abejinga Bažnyčios ir tikinčiųjų poreikiams ir kodėl atsainiai vykdote savo pareigas ir nesilaikote duoto žodžio?
D. KREIVYS (TS-LKDF). Pirmas dalykas, Bažnyčios bendruomenės niekados nebuvo buitinis vartotojas. (Balsas salėje: „Buvo.“) Buitiniu vartotoju niekados nebuvo. (Balsas salėje: „Buvo.“) Niekados nebuvo. (R. Tamašunienė: „Jiems taip skaičiavo.“) Kitas dalykas. Noriu pasakyti, kad parama kaip ir kitoms… (Balsai salėje) Palaukite, galima, atsakysiu? Parama yra kaip ir visoms kitoms įstaigoms ir organizacijoms. Elektros tarifas yra teikiamas 28 centų, o kas virš 28 centų, tas yra dalinama per pusę. Ta parama yra. Šita parama taip pat yra taikoma ir bažnytinėms institucijoms. Visiems nebūtina. Išvada yra pateikta, ministerija pateikė tą išvadą, aš tik sakau, kad ministerija pateikė išvadą Vyriausybei, o Vyriausybė turi priimti ją artimiausiu metu.
PIRMININKAS. Dėkui. Dabar grįžtame prie A. Vinkaus klausimo.
A. VINKUS (LVŽSF). Gerbiamas pone aplinkos ministre, gavau tris, kaip jums žinoma, raštus iš Skuodo rajono mero, iš Mosėdžio seniūnijos ir iš Skuodo rajono Šauklių kaimo bendruomenės pirmininkės R. Jankauskienės. Gerbiamas meras P. Pušinskas rašo: „Skuodo rajono savivaldybės gyventojai ir darbuotojai kelia susirūpinimą dėl Skuodo rajone esančio Šauklių kraštovaizdžio draustinio Šauklių tundros būklės, galimybės išsaugoti ir turėti privilegiją lankytis jame.“ Seniūnė… bendruomenės pirmininkė rašo: „Šauklių kadagynas populiarus ir gausiai lankytojų lankomas unikalus gamtos takas. Vienas didžiausių riedulynų Lietuvoje, patenkantis į Šauklių kraštovaizdžio draustinį. Tai natūrali ledynmečio suformuota teritorija, dar vadinama Lietuvos tundra. Daug metų buvusi gyventojų ir atvažiuojančių turistų mėgstama pasivaikščioti vieta paskutines dvi vasaras sunkiai prieinama lankytojams, kadangi ten buvo ganoma didelė apie 50 vienetų mėsinių galvijų banda. Mėsiniai galvijai, ganydamiesi visoje kadagyno teritorijoje, daro žalą savo svoriu laužydami pėsčiųjų taką, ten palieka savo „kvepiančius blynus“ ir kelia tiesioginį pavojų besilankantiems žmonėms. Šauklių kaimo bendruomenė gyventojų vardu labai prašo, kad turistų lankomame gamtos take nebūtų ganomi gyvuliai, keliantys pavojų žmonių gyvybei ir saugumui. Labai norime susigrąžinti nuostabų gamtos kampelį.“ Apie tą patį rašo ir Mosėdžio seniūnė.
Gerbiamas ministre, mes turėjome žodinį tokį tête-à-tête susitikimą čia, Seimo salėje. Visada jūs maloniai reaguojate, bet aš esu įpareigotas Valstiečių ir žaliųjų sąjungos, taip pat frakcijos ir tų žmonių, kurie man parašė raštą, prašyti jūsų pagalbos. Gal galima atsakyti, kokia galimybė yra padėti ir išspręsti taip, kaip visame pasaulyje, išsaugoti šitą rezervatą?
PIRMININKAS. Prašom, ministre, atsakyti, kaip išspręsite tą problemą.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju, gerbiamas Seimo nary. Kaip jums esu pažadėjęs, tai ir viešai įsipareigoju sausio mėnesį kartu su jumis aplankyti šitą Dievo mylimą kraštą ir pasižiūrėti gyventojų ir seniūnijos problemas, ir dar aplankyti Vaclovo Into muziejų. Ačiū.
PIRMININKAS. Tikėkimės, kad ministras tą viešai duotą pažadą tikrai įvykdys.
Toliau klausia A. Butkevičius.
A. BUTKEVIČIUS (DFVL). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų susisiekimo ministrui. Žinote, išgirdau, kad dvejų metų Vyriausybės programa vykdoma sėkmingai, tai vakar teko atsiversti ir pradėjau nuo Susisiekimo ministerijos dalies.
Žiūriu, kad jau 2021 metais buvo numatyti didžiuliai projektai pradėti įgyvendinti ir 2024 metais turėtų būti jų pabaiga. Tai kelias Vilnius–Utena, po to Kaunas–Prienai–Alytus, „Via Baltica“ nuo Marijampolės iki Lenkijos pasienio. Vakar teko pasikalbėti su Pramonininkų konfederacijos atstovais, tai pramonininkų buvo toks atsakymas: žinote, taip niekados susisiekimo sektoriuje nebuvo blogai, nebent finansų krizės laikais, A. Kubiliaus valdymo laikotarpiu. Tai pasakykite, kokios pagrindinės priežastys nulėmė, kad visos tos priemonės, kurios yra numatytos Vyriausybės programoje, dar netgi nepradėtos įgyvendinti? Ačiū.
M. SKUODIS. Dėkui už klausimą. Aš lygiai taip pat ir vakar, ir užvakar bendravau su pramonininkais, neteko girdėti šitos situacijos, kaip jūs apibūdinote, apie susisiekimo sektorių.
Dėl Vyriausybės programos, dėl priemonių plano. Pirmas dalykas. Dėl Utenos plento yra numatytas konkretus kilometražas. Šiuo metu vyksta atkarpos nuo Molėtų iki Utenos projektavimo darbai, jau vyksta projektavimo darbai. Aš tikiuosi, kad kitų metų antrą pusmetį mes jau galėsime ten pradėti rangos darbus. Dėl atkarpos nuo Vilniaus iki Molėtų dar tik baigiasi projektavimo darbų konkursas.
Dabar dėl „Via Baltica“. Dvi atkarpos, jau yra rangovai. Skelbiamas konkursas dėl kitos atkarpos. Kitais metais pamatysime tai, ko Lietuva dar nėra mačiusi tuo atžvilgiu, nes vyks darbai vienu metu 30, o gal net 40 kilometrų atkarpoje. Jau dabar 10 kilometrų atkarpoje yra paskirti rangovai ir darbus turi pabaigti kitų metų rudenį.
O pagal Vyriausybės priemonių planą dėl kelio iš Kauno į Prienus yra numatyta 2024 metais tiktai pradėti rangos darbus, tai dar laiko daug. Bet kas yra gerai ir kas, tiesą pasakius, anksčiau terminų – tai, kad jau iš esmės pabaigta paimti žemė visuomenės poreikiams ir vyksta priešprojektiniai sprendimai, prasidės projektavimas. Kol kas viskas pagal tuos esamus terminus ir, tiesą pasakius, tuos, kuriuos mes dar detalizavome ir atskiruose pristatymuose.
PIRMININKAS. Matau, kad dar tęsiasi klausimo aptarimas, bet reikia judėti į priekį. Turėtų klausti R. Budbergytė, jos nėra. Klausia A. Gedvilas.
A. GEDVILAS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiama premjere, nors daug žmonių jus smerkia dėl to, kad jūs labai daug padarėte, kai nereikėjo, ir nieko nepadarėte, kai labai reikėjo, vis dėlto sutikau vieną žmogų, kuris, kad ir kaip būtų keista, jums yra dėkingas ir netgi paprašė perduoti dovaną. Ji – kaip galimybių pasas: kaip karvė nekainuoja, bet yra labai vertinga, ir jūs turėtumėte būti dėkinga, kad gaunate ją dykai. Tas žmogus yra gerbiamas STI direktorius, daktaras, docentas R. Jankūnas. Knygoje „Baimės metai“ (drąsos metai) jis parašė jums palinkėjimą. Leiskite pagarsinti.
PIRMININKAS. Tai gal…
A. GEDVILAS (MSNG). Gerbiamai Ingridai. Ačiū, kad paskatinote mus susiburti. Ir dar, tikiuosi, ateityje cituosite ne tik kareivį Šveiką, bet pasiremsite ir šios knygos išmintimi. O kai perskaitysite, aš labai norėčiau, kad ją perduotumėte sveikatos ministrui A. Dulkiui – jam tai bus tikrai naudinga.
PIRMININKAS. Laikas baigti.
A. GEDVILAS (MSNG). Artėjančių švenčių proga leiskite jums ją įteikti.
PIRMININKAS. Kolega, čia ne dovanų žanras. Kalėdų dovanoms įteikti galite rasti ir kitą laiką. Tenka apgailestauti, kad jūs tam išnaudojate…
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš turėčiau mažą komentarą. Labai džiaugiuosi, kad kolega šiandien atėjo ne vienas, turi patikimą užnugarį, kuris tikrai gražiai nufilmuos visą šitą performansą. Knygą galbūt perskaitysiu kada nors, galbūt ne. Nepažadu.
PIRMININKAS. Gerai, bet čia tikrai nutolome nuo klausimų žanro. D. Kepenis tikriausiai ne su dovanomis, o rimtais klausimais.
D. KEPENIS (LVŽSF). Dėkoju. Ką tik buvome liudininkai audringo balsavimo dėl narkotikų dekriminalizavimo. Gerbiamieji valdantieji, ar žinote tokią informaciją, kad, pavyzdžiui, Niujorke už mažo kiekio narkotikų laikymą anksčiau teistiems nusikaltėliams yra suteikiamos įvairios lengvatos – beprocentinės paskolos, lengvatinė patalpų nuoma ir panašiai. Visa tai lyg kažkokios valstybės kaltės išpirkimas. Nusikaltėliai reabilituojami pačiu ciniškiausiu būdu. Ar tik ne tuo pačiu keliu einame Lietuvoje? Koks bus kitas žingsnis šito veiksmo, kai mes leisime jaunimui ir žmonėms vartoti narkotikus nebaudžiamiems? Ačiū.
Kadangi labiausiai būtų čia teisinga atsakyti teisingumo ministrei, bet jos nėra, gal kas nors kitas? Premjerė mėgsta atsakinėti į kolegų klausimus.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš mėgstu atsakinėti į klausimus, kai yra klausimas. Tai, ką jūs čia pasakėte, yra tiesiog tam tikras pasąmonės srautas ir jūsų paties teiginiai. (Balsai salėje) Jūs manęs prašote komentuoti jūsų teiginius, kurie šiaip su realybe turi mažai ką bendro paprastai. Atsiprašau, neturiu jums kokių nors ypatingų komentarų. Niekas nesiruošia skatinti vartoti narkotikus, niekada neskatino ir niekada tikrai to nedarysiu.
PIRMININKAS. Turiu apgailestauti, kad iš užsirašiusių klausti… V. Bakas, tiesa, yra dar likęs. Tai paskutinis bus, jeigu daugiau niekas į salę nesugrįš.
V. BAKAS (DFVL). Labai ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Mano klausimas galbūt būtų premjerei, nes lyderystės nematau, o jos reikėtų, gal ji nukreips. Iš tiesų klausimas rimtas. Šiuo metu vyksta streikas Vilniuje. Kad vyksta streikai, yra gerai, kad žmonės gina savo teises, aš sveikinu, kad nors ko neuždraudėte. Bet vaikai, kurie eina, važiuoja į mokyklas, maždaug po valandą stovi stotelėse. Šalta. Žmonės, kurie neturi savo transporto, taip pat laukia stotelėse, vėluoja senjorai. Mano būtų klausimas toks. Kiek suprantu, Vilniaus meras tiesiog nusišalino nuo derybų ir procesas įstrigęs. Aš manyčiau, kad kalbame apie Vilnių, kur yra didžioji mūsų visuomenės, labai didelė mūsų visuomenės dalis, ir čia jau yra bendras mūsų visų interesas, koks galėtų būti Vyriausybės planas, kad paragintume pokyčių partijos merą, kuris šiaip jau sukūrė tokius pokyčius, kad vaikai nepatenka į mokyklas, vis dėlto pradėti derybas su transporto darbuotojais ir išspręsti šitą problemą?
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Mano nuomone, tai, ką jūs pateikėte, nėra tiksli informacija, nes derybos vyksta. Tos derybos vyksta sunkesnėmis sąlygomis, nes yra savivaldos rinkimai, manau, kad tai yra ne paskutinis veiksnys, kuris daro įtaką norui arba nenorui susitarti, ir nebūtinai tiktai savivaldybės pusėje. Taip, komplikuotos tos derybos, bet jos vyksta. Mes esame taip pat pasiūlę Vyriausybės atstovą V. Šilinską, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos viceministrą.
Vyriausybė negali prisiimti atsakomybės už šitų derybų rezultatą, jūs tai puikiai suprantate, bet vis dėlto mes esame nusiteikę padėti susitarti. Ir aš labai noriu tikėtis, kad tikrai bus susitarta, ypač turint omenyje tai, ką jūs kalbate, kad vaikams tikrai nereikėtų važiuojant į mokyklą stovėti stotelėse ir laukti po pusvalandį ar valandą.
PIRMININKAS. Grįžo L. Jonauskas, jis paskutinis buvo užsirašęs klausimų eilutėje. Prašom klausti.
L. JONAUSKAS (LSDPF). Labai ačiū. Pirmiausia ministrams ačiū už kantrybę, kad prieš tuščią salę. Bet nieko, gal turite kokių darbų nuveikti. Mano klausimas sveikatos apsaugos ministrui A. Dulkiui. Mano kolegė, Palangos miesto tarybos narė S. Grigorian yra jau įregistravusi ir taryboje įvairių dokumentų, kuriais norėtų panaikinti ribojimus, bet vis dėlto į jūsų ministeriją suvedama. Kalbu apie higienos normas, pagal kurias draudžiama paplūdimiuose lankytis su augintiniais. Mano kolega, buvęs sveikatos apsaugos ministras J. Požela buvo pradėjęs tuos darbus, kad būtų sušvelnintos higienos normos, ypač kalbu apie tą metą, kai ne poilsio metu, ne vasarą, būtų galima leisti lankytis žmonėms su augintiniais paplūdimiuose.
Mano klausimas yra jums. Ar jūs svarstėte, ar turite minčių keisti higienos normas ir padaryti šiek tiek tų atlaisvinimų? Juo labiau kad yra nemažai atlikta įvairiausių tyrimų ir pagal juos labai akivaizdu, kad tie gyvūnai tikrai neteršia ir nedaro jokios žalos žmonių sveikatai, išskyrus tam tikrus atvejus, bet, matyt, apie juos nekalbame. Mano klausimas toks. Ačiū.
A. DULKYS. Taip, žinokite, iki mano darbo stalo dar tikrai tokie pasiūlymai nėra atėję, bet, be abejo, apsvarstysime, nes, kiek žinau, dėl higienos normų tikrai visą laiką apsvarstome, tikrai čia yra tų pokyčių. Bet prisipažįstu, kad… Ar jau rašė, ar jau mums teikė? (Balsas salėje) Ai, teikė. Vadinasi, dar sprendimai nepriimti iki ministro parašo lygio, bet galėsiu dar ir pasidomėti, kokiame etape yra, ir jus asmeniškai informuosiu.
PIRMININKAS. Pamažu grįžta ir daugiau klausiančių. L. Nagienė turi galimybę pateikti klausimą.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Mano klausimas sveikatos apsaugos ministrui. Gruodžio 7 dieną išleidote įsakymą „Dėl Sveikatos priežiūros įstaigų bendradarbiavimo ir infrastruktūros pritaikymo ekstremaliosioms situacijoms modernizavimo 2022–2029 metų veiksmų plano patvirtinimo“. „Mažeikių nafta“ yra Mažeikių rajone. Jeigu įvyktų didelė cheminė avarija, kur mes tokiu atveju vežtume esant ekstremaliajai situacijai? Šiai mūsų Mažeikių ligoninei niekas neskiriama, priskiriama Telšių regioninei ligoninei. Niekaip negaliu suprasti, gerbiamas ministre. „Mažeikių naftos“ gamykla yra 17 kilometrų nuo Mažeikių miesto. Telšių regioninę ligoninę norint pasiekti reikia 60 kilometrų daugiau nuvažiuoti. Kaip jums atrodo, atsitikus ekstremaliajai situacijai? Jūs į tai net neatsižvelgėte. Kokius mokesčius „Mažeikių nafta“ sumoka ir pati „Mažeikių nafta“ irgi yra… taip pat „ORLEN Lietuva“ pasiruošusi ir žino, kokia situacija gali būti ir kaip reikėtų pasirengti. Kodėl jūs eliminavote Mažeikių regioninę ligoninę? Ačiū.
A. DULKYS. Matau, karas tarp Mažeikių ir Telšių neišvengiamas, matyt, nes vis kartojasi. Patikėkite, Telšių ligoninė yra puiki ligoninė. Ir Mažeikių ligoninė yra puiki ligoninė. O kai kalbame apie kokius nors maršrutus, skirstymus, klasterius, visokį kitokį paskirstymą, apie pacientų gerovę ir saugumą, patikėkite, ne asmeniškai ministras pirštu kaip caras, pirštą uždėjęs ant žemėlapio, kažką skirsto. Susirenka žmonės, ekspertai, jie diskutuoja, aptaria, įvertina ir kitus scenarijus, tikrai turi tam tikrą pagrindimą. Tie atstumai Lietuvoje, jūs patikėkite, ar 17, ar 20, ar 30 kilometrų, yra tikrai maži. Tiesiog yra kiti argumentai, o ne tai, kas kiek mokesčių moka. Jūs patikėkite, susirinko žmonės, išmanantys tą savo sritį. Linkiu ir tikrai tikiu, kad Mažeikių ligoninė taip pat darys labai gerus dalykus. Viskas bus gerai, jūs nesijaudinkite.
PIRMININKAS. Ką gi, ministras bandė kažką atsakyti. Dabar daugiau klausiančių nematau. Galime registruotis, kad tie, kurie čia kantriai buvo, istoriškai išliktų pažymėti.
Užsiregistravo penki Seimo nariai. (Balsai salėje) Ministrai nespėjo, visi matė, kad jie buvo, viskas gerai. Rytinį posėdį baigėme. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; DFVL – Demokratų frakcija „Vardan Lietuvos“; LF – Laisvės frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS-LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija.