LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
IV (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 131
STENOGRAMA
2014 m. kovo 27 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF*). Gerbiamieji kolegos, pradedame kovo 27 d. vakarinį plenarinį posėdį. (Gongas)
Užsiregistravo 55 Seimo nariai.
Opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė
15.01 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo IV (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-1624 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Pradedame opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkę. Kviečiu į tribūną J. Razmą pateikti Seimo nutarimą „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo IV (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš vis laukiu, kada mes priimsime Statuto pakeitimą ir ten parašysime, kad nebūtina projektą turėti formalioje mūsų darbų programoje, kad jį galėtume pateikti, kad būtų pakeista sesijos darbų programos samprata, kad tai būtų tam tikros gairės, prioritetai, o ne kažkoks griežtas formalumas, kaip dabar yra suprantama.
Šiuo metu atsiprašydamas esu priverstas gaišinti jūsų laiką, kad, deja, 3 projektai, kuriuos norime pateikti opozicinėje darbotvarkėje, nėra įrašyti į darbų programą dėl vienų ar kitų priežasčių, kai kurie vėliau buvo įregistruoti. Tikiuosi jūsų demokratiško atsižvelgimo į tą problemą, taip pat kad priimsime šį nutarimą ir autoriai galės pateikti tuos tris projektus. Vienas yra Seimo nutarimas dėl regioninio vystymo reikalų, kitas – dėl gamtinių dujų buvusių aukštų kainų ir kompensacijų ir trečias – dėl Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių sąrašo koregavimo. Bet aš apie pačius projektus nenorėčiau dabar kalbėti, nes autoriai, jeigu turės galimybę, juos pateiks. Tuomet jie ir išdėstys, kuo svarbūs tie projektai.
PIRMININKĖ. Ačiū pranešėjui. Klausti jūsų niekas nenori. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo… Balsuojame? Balsuojame. Prašom.
Balsavo 60 Seimo narių: už – 45, prieš – 1, susilaikė 14. Pritarta po pateikimo.
Svarstymas ir priėmimas. Nėra norinčių kalbėti.
Iš karto priėmimas. 4 – už, 4 – prieš. Irgi nėra norinčių kalbėti. Balsuojame.
Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo IV (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 59 Seimo nariai: už – 49, prieš – 1, susilaikė 9. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)
Tik noriu Dokumentų skyriui pasakyti, kad šis Seimo nutarimas yra iš vieno straipsnio, antras straipsnis pagal pakeistą Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnį nereikalingas. Dėkoju.
15.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2015 metų paskelbimo Mykolo Kleopo Oginskio metais ir Mykolo Kleopo Oginskio 250-ųjų metinių minėjimo programos“ projektas Nr. XIIP-1229(2) (pateikimas)
Gerbiamieji kolegos, yra 2-15 klausimas, tačiau pranešėjas turi išvykti, todėl siūlau dabar pristatyti Seimo nutarimą „Dėl 2015 metų paskelbimo Mykolo Kleopo Oginskio metais ir Mykolo Kleopo Oginskio 250-ųjų metinių minėjimo programos“. Pranešėjas – V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Garbūs Seimo nariai, kreipiuosi į jus pritarimo paskelbti 2015 m. iškilaus valstybės ir politikos veikėjo, kompozitoriaus M. K. Oginskio metais ir pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei iki 2014 m. liepos 1 d. parengti ir patvirtinti M. K. Oginskio 250-ųjų gimimo metinių jubiliejaus minėjimo programą, įprasminančią šios asmenybės idėjų, pralenkusių socialinės, kultūrinės, mokslinės, techninės inovacijos tęstinumą, siekiant ugdyti visuomenės valstybinę savivoką ir pilietinę atsakomybę, turtinti kultūros paveldo istoriją, plėtoti tarptautinius kultūrinius ryšius, ir 2015 m. valstybės biudžete numatyti lėšų šiai programai įgyvendinti. Tikiuosi jūsų palaikymo.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti A. Vidžiūnas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Projekte džiugina tai, kad nutarime kalbama apie pinigus. Ar jums neatrodo, aukštasis pranešėjau, kad šiek tiek per daug kiekvienas metais mes turime žymių asmenybių, kurioms skiriame metus? Ar jums neatrodo, kad 2–3 asmenybės per metus su savo biudžetais būtų daug rezultatyviau ir geriau matytųsi tos asmenybės negu 15 asmenybių per metus ir be pinigų?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Minint šios iškilios asmenybės jubiliejinius metus, tikrai turės progą pasireikšti ne mažiau iškilios šių dienų asmenybės, ir tikrai tie pinigai nenueis kur nors per kaminą į orą, o tiesiog parodys mūsų valstybės požiūrį į save, tai yra į savo kultūrą, nuo ko ir prasideda valstybė. Jeigu kultūra baigsis, baigsis ir valstybė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų daugiau niekas klausti nenori. E. Gentvilas nori kalbėti už.
E. GENTVILAS (LSF). Jeigu patys konservatoriai A. Vidžiūno asmenyje suabejojo savo opozicinės frakcijos darbotvarkės prasmingumu, tai opozicijos partneriai turėtų paremti. Bet, žinoma, kaip ponas V. Juozapaitis pasakė, ir šių dienų herojai galėtų būti minimi, pavyzdžiui, kovo 27 d. – A. Skardžiaus diena. Visi tada žinotų, kas yra A. Skardžius, ką prišnekėjo tą dieną, ką ant konservatorių pasakė.
Taigi aš palaikau šį projektą.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gerai, balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui Nr. XIIP-1229, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 67 Seimo nariai. Už – 50, prieš – 2, susilaikė 15. Po pateikimo Seimo nutarimui pritarta. Pagrindinis komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Numatomas svarstymas balandžio 24 d.
15.09 val.
Konstitucijos 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1592 (pateikimas)
Toliau kviečiu į tribūną V. V. Margevičienę pateikti Konstitucijos 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1592.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Mielieji kolegos, noriu pristatyti jums Konstitucijos 41 straipsnio pakeitimo projektą. Projekto esmė yra labai paprasta ir labai aiški. Šiuo metu Konstitucijoje yra įtvirtinta, kad mokslas iki 16 metų yra privalomas. (Aš truputėlį jų bijau.) Mes, ir ne aš viena, pasirašė nemažai Seimo narių, tvirtiname, kad būtų labai gerai, kad mokslas mūsų valstybėje vaikams būtų privalomas iki 18 metų. Tam yra nemažai surinkta argumentų. Dar per praeitą kadenciją konsultavausi su aukštųjų mokyklų atstovais, taip pat su mokyklų bendruomenėmis. Esu gavusi ne vieną raštą iš mokyklų vadovų, taip pat iš nevyriausybinių organizacijų. NVO konfederacija vaikams palaiko šį sprendimą.
Kodėl tai reikia padaryti? Jūs žinote, kad dabar dalis vaikų, sulaukę 15 metų, ypač tai būna viduvasarį, jei jiems trūksta kelių mėnesių iki 16 metų, labai dažnai meta mokyklą, negrįžta į mokyklą. Tokie vaikai labai dažnai būna įtraukiami į nelegalų verslą. Jie tampa ir prekybos žmonėmis aukomis, jie tampa ir kitokio nelegalaus verslo tiek patys platintojai, tiek ir aukos to verslo.
Jeigu būtų klausimų, aš pasirengusi atsakyti. Iš tikrųjų esu gavusi labai daug palaikymo laiškų. Bet yra ir tokių, kurie sako, kad tai ne visai tikslinga. Kai kurie mokyklų vadovai atsakė, bet, matyt, neįsigilino, nesuprato. Pataisoje nėra rašoma, kad privalomas vidurinis. Paprasčiausiai pagal Vaiko teisių konvenciją vaikas yra iki 18 metų vaikas, ir aš siūlau, kad jis būtų tiek pagrindinėje, tiek jaunimo mokykloje, tiek profesinėje, kur jam patiktų tol, kol galutinai subręstų ir tada pats spręstų dėl savo gyvenimo.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjai. Jūsų nori paklausti 8 Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, sakykite, koks tikslas šio įstatymo projekto – ar tai, kad kuo daugiau mūsų jaunimo būtų išsimokslinę, ar tai, kad jie kuo ilgiau būtų mokykloje ir, sakykime, būtų tęsiamas tas auklėjamasis darbas, ko, matyt, tėvai, sakykime tiesiogiai, neatlieka? Tai koks vis dėlto tas tikslas?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Į savo klausimą jūs pats labai teisingai ir labai gražiai atsakėte, ačiū jums. Jūs žinote, kad daliai vaikų tiesiog stinga motyvacijos, stinga ir tėvams motyvacijos siųsti vaiką į mokyklą. O kaip žinote, vaikas labai greitai subręsta fiziškai, tačiau jo emocinė branda atsilieka. Ir tam, kad jis būtų mokykloje, tam, kad jis paprasčiausiai įsigalintų toliau siekti gyvenimo karjeros… Ir dar šią pataisą teikti mane paskatino tai, kad aš gavau oficialius Statistikos departamento duomenis, kad šiandien Lietuvoje iki 18 metų mes turime didelį skaičių beraščių.
PIRMININKĖ. Klausia R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji pranešėja, girdžiu jūsų argumentus, bet jūs pati, dabar atsakydama į klausimą, labai taikliai pastebėjote, kad ir vaikams, ir jų tėvams labai dažnai trūksta motyvacijos. Kita vertus, jeigu trūksta motyvacijos mokytis, tai dar nebūtinai reiškia, kad trūksta motyvacijos padoriai gyventi ir užsiimti kitais reikalais, kad ir dirbtų, ir kitus dalykus darytų. Tai ar teisingai aš suprantu, kad jūsų projekto argumentas yra paremtas tik Vaiko teisių apsaugos konvencijos apibrėžimu, kad vaikas iki 18 metų, ir prielaida, kad iki 18 metų būtinai reikia tik mokytis, jeigu septyniolikmetis sugalvos, kad jis nori padirbėti, o paskui gal profesinėje ar kokioje kitoje mokslą pratęsti, kad čia yra tarsi ir problema? Aš, tiesą sakant, problemos šioje vietoje nematau. Yra daugybė kitų problemų su mokyklą nelankančiais ir t. t., bet tai nėra septyniolikmečio ar aštuoniolikmečio prievartinio nemokymo problema.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis kolega, puikus klausimas. Aš gavau raštą iš gerbiamosios socialinės apsaugos ir darbo ministrės A. Pabedinskienės, taip pat iš sveikatos apsaugos ministro. Taip, mes šiandien Lietuvoje jau turime nemažai septyniolikmečių, kuriems tuoj pat sueis 18 metų, neįgalių vaikų, grįžusių iš Norvegijos, iš Ispanijos plantacijų. Jau turime tokių vaikų. Ir aš nenoriu, kad Lietuvos vaikai dirbtų vergais svetimose šalyse.
PIRMININKĖ. Klausia V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Aišku, pritardamas šiai iniciatyvai, norėčiau jūsų paklausti dėl kitos nuomonės, kuri sklando užkulisiuose teigiant, kad galbūt tokia norma būtų nevisiškai tiksli, gal užtektų Konstitucijoje tik nustatyti paprastą principą – įstatymais nustatyti mokymosi pradžią ir mokymosi trukmę, tos normos neįteisinant iki 18 metų, kaip konstitucinės normos. Kokia būtų jūsų pozicija šiuo atveju?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Taip, gerbiamasis kolega, kai kuriose valstybėse taip ir yra, konstitucijoje tik parašyta, kad mokslas yra privalomas, bet nenurodyta konkretaus amžiaus. Yra tokių valstybių, ir nemažai. Aš esu surinkusi duomenis. Bet yra valstybių, kurių konstitucijose yra aiškiai parašyta, kad mokslas iki 18 metų. O net yra Europos Sąjungos valstybių, pavyzdžiui, Čekija, kur aiškiai parašyta, kad vidurinis privalomas. Yra labai didelis spektras. Jūsų valioje spręsti.
PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji kolege, viskas puiku, čia yra teorinis dalykas. Mes galime parašyti, ko gero, net ir 20 metų. Bet ir šiandien, kai mes esame įrašę 16 metų, randame, kad vaikai nelankė iš viso gyvenime mokyklos arba lankė kelias klases. Ką reikia padaryti praktiškai? Čia mes tik teorinę dalį bandome taisyti, bet praktinę, kad visi vaikai turėtų ne pradinį išsilavinimą, kaip dabar pasitaiko tokių arba iš viso neturinčių, bet kad tikrai jie lankytų mokyklas ir gautų bent pradines ar pagrindines žinias. Labai ačiū.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamasis kolega. Galima, aš pacituosiu, nesakydama, kokios mokyklos vadovo gavau tokį raštą: „Ačiū už dėmesį. Mano galva, pagrindinis stabdis pataisos priėmimui bus mokyklų nenoras pasilikti nemotyvuotus, nekultūringus, net į kriminalinį elgesį linkusius mokinius. Tačiau mūsų uždavinys, kad pedagogas būtų lankstus ir savo pedagoginės veiklos kokybe siektų gebėjimų pažinti kiekvieną vaiką, įsiklausyti į jo socialines, psichologines charakteristikas.“
Noriu pasakyti – mūsų vaikai yra daug gudresni už mus. Šiandien mūsų valstybėje yra šeši socializacijos centrai ir vieni pataisos namai berniukams. Tie vaikai ten yra iki 18 metų ir jie labai gerai žino Konstitucijos 41 straipsnį. Deja, teismų administracijos ne visada parašo, kad privaloma mokytis. Jie labai dažnai tiek auklėtojams, tiek mokytojams pasako: Konstitucijoje parašyta 16 metų. Jis yra uždaroje įstaigoje, jis turi keisti savo gyvenimą, turi keisti savo mąstymą. Deja, mes jo paprašyti nueiti į mokyklą negalime.
PIRMININKĖ. Klausia R. Šalaševičiūtė.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, mano klausimas truputį siejasi su gerbiamojo A. Syso klausimu, tačiau aš dabar paklausiu truputį kitaip. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos įgyvendinimo vadovė, kur yra komentuojama praktika… buvę Jungtinių Tautų Vaiko teisių komiteto nariai komentuoja, kas susiję su privačiu mokslu, ir iš esmės yra kalbama apie 16 metų. Tačiau, kiek supratau, jūs paprašėte atlikti parlamentinį tyrimą ir nurodėte 6 valstybes Europoje, kuriose mokslas yra privalomas iki 18 metų. Galbūt ten jūs ir pamatėte atsakymą, kad tai kaip tik motyvuoja vaikus. Mano nuomone, jeigu vaikas motyvuotas, jis mokysis iki 18 metų, jeigu nemotyvuotas, ir 18 metų nebus ta riba, kai bus galima priversti mokytis.
Kitas dalykas. Aš pažiūrėjau, kad jūs labai neapibrėžtai pasakėte dėl biudžeto lėšų, neaišku, kiek jų reikėtų. Iš tikrųjų ir pedagogų krūvis didesnis, be abejo, turėtų būti aiškumo…
PIRMININKĖ. Kolege, klausimas!
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Ar jūs nemanote, kad būtų tikslinga rimčiau pažiūrėti į finansinę klausimo pusę?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamoji kolege. Tikrai pažiūrėjau į finansinę šio klausimo pusę. Darbo biržoje šiuo metu yra registruota nemažai pedagogų, nes vaikų turime mažiau nei pusę milijono. Taip pat turime nemažai renovuotų mokyklų, kurios stovi tuščios. Deja, šiandien Pravieniškėse turime 3 tūkst. kalinių, kurių amžiaus vidurkis 35 metai, ir didesnė jų dalis net nebaigę pagrindinės mokyklos. Išlaikyti įkalinimo įstaigas, pataisos namus, socializacijos centrus valstybei yra kur kas brangiau, negu padėti motyvuoti vaiką mokykloje.
PIRMININKĖ. Klausia A. Mitrulevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, aš pritariu jūsų įstatymo pakeitimo projektui, bet šiandien sąlygos mokytis mūsų vaikams yra sudarytos. Kiek žinau, šiandien yra daug besimokančių. Kiek, jūsų žiniomis, Respublikoje nesimoko vaikų, kurie turėtų sėdėti mokyklos suoluose?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, tuoj pasakysiu tikslų skaičių, nes iš visų institucijų esu gavusi… Žinokite, tikrai ruošiausi labai rimtai. Šiandien nesimokančių vaikų iki 16 metų, nuo 7 iki 15 metų, yra 13 tūkst. 222. Tokie yra oficialūs Statistikos departamento su generalinio direktoriaus pavaduotojo parašu skaičiai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. 10 minučių klausti praėjo. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. V. M. Čigriejienė – už.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Klausimas yra labai aktualus, jis susijęs su mūsų vaikais. Spręsdami šią problemą mes turėtume palaikyti tą pasiūlymą, komitetai atidžiau panagrinės ir galutinai apsispręs. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKĖ. R. Šimašius – prieš.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, siūlau balsuoti prieš, nepaisant to, kad man vaikai ir jų išsilavinimas, ko gero, rūpi ne mažiau negu projekto iniciatoriams. Užduodamas klausimą tikėjausi, kad iniciatoriai galbūt mane įtikins ir pateiks solidžius argumentus. Deja, klausdamas apie tai, ką daryti, kai septyniolikmetis ar aštuoniolikmetis neturi motyvacijos mokytis, bet turi motyvaciją padoriai gyventi ir pagal išgales dirbti jam tinkamą darbą, gavau atsakymą apie tai, kad šešiolikmečiai grįžta iš Norvegijos suluošinti darbo ir kad daugybė vaikų neįgiję net pradinio išsilavinimo. Atsiprašau, netinkamas žanras Seime pateikti projektą apie ratus, o argumentuoti apie batus. Jeigu mes norime spręsti vaikų, kurie neįgiję tinkamo išsilavinimo iki 16 metų veikė nežinia ką, bim bam, problemą, tai tą problemą ir reikia spręsti. Aš tikrai labai nenoriu, kad mes vieną dieną prieitume prie tokios situacijos, kai pasakysime, kad vaikai nesimoko iki 18 metų, todėl padarykime privalomą mokslą iki 21 metų. Kiek galima eiti tuo keliu, kad mes nenubėgame 100 metrų, o užsirašome lenktynėms maratone? Turime spręsti tas problemas, kurios yra tikros, kurios yra išsprendžiamos ir kurios gali duoti naudos visuomenei ir vaikams. Siūlau nepalaikyti šio projekto, nes nematau, kokias realias problemas tas projektas išspręstų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui Nr. XIIP-1592, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 72 Seimo nariai: už – 46, prieš – 4, susilaikė 22. Po pateikimo pritarta.
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi – Socialinių reikalų ir darbo ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetai. Numatoma svarstyti rudens sesijoje.
Repliką po balsavimo – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, vakar Europos reikalų komitete buvo pristatytas labai įdomus tyrimas. Aš pasakysiu iš jo tik vieną sakinį: „Tų tėvų, kurių išsilavinimas yra aukštesnis, vaikai taip pat pasiekia geresnių rezultatų.“ Vadinasi, su šia pataisa mes prognozuojame, kokie bus piliečiai po to, kai dabartiniai vaikai gaus geresnį išsilavinimą ir jų vaikai bus geresni Lietuvos Respublikos piliečiai. Man atrodo, čia yra pagrindinis šio pateikimo pliusas. Aš atsiprašau, gal Vaidevutė mano, kad yra ir kitų pliusų, bet man atrodo taip. Ačiū.
15.26 val.
Vyriausybės įstatymo Nr. I-464 31 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1485(2) (pateikimas)
PIRMININKĖ. Vyriausybės įstatymo Nr. 1‑464 31 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Kviečiu J. Razmą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes Vyriausybės įstatyme šiek tiek esame reglamentavę politinio (asmeninio) pasitikėjimo pareigybių įsteigimą vyriausybinėse institucijose. Manau, kad esame reglamentavę nepakankamai. Vyriausybės įstatyme yra nustatyta, kad viceministrų gali būti ne daugiau kaip keturi, bet nieko nepasakyta apie kitus politinio (asmeninio) pasitikėjimo pareigūnus. Todėl dabar politinio (asmeninio) pasitikėjimo pareigybės etatų skaičius atskirose ministerijose gana skirtingas, margas, kaip koks ministras sugalvojo, taip gali ir spręsti. Gali gana dideliu mastu, sakykime, turimas karjeros tarnautojų pareigybes versti į politinio (asmeninio) pasitikėjimo pareigybes ir tą proporciją gana stipriai keisti. Manau, Seimui reikėtų nustatyti kažkokias ribas ir dėl kitų politinio (asmeninio) pasitikėjimo pareigybių skaičiaus. Aš čia siūlau skaičių keturi, bet gali būti ir kitokių sprendimų. Galbūt gali būti alternatyvūs siūlymai, kad būtų tam tikras ribinis procentas nuo visų esančių etatų ar dar kaip nors, bet kad būtų tam tikri rėmai, kurie Vyriausybės vaizdą tuo aspektu darytų šiek tiek bendresnį.
Taip pat siūlau vienu vienetu sumažinti maksimalų viceministrų skaičių. Praėjusioje Vyriausybėje tą skaičių pasiekė tik viena ministerija, tai yra Užsienio reikalų ministerija. Matome, kad šioje kadencijoje jau yra keturios ministerijos ir bendrai imant Vyriausybėje jau yra 20 % daugiau, palyginti su ankstesne kadencija, politinio asmeninio pasitikėjimo etatų. Aš manau, tos tendencijos gali plėtotis vis naujoms vyriausybėms atsirandant, ir manau, kad reikia uždėti tuos rėmus ir šiek tiek prisidėti prie tam tikrų valstybės lėšų taupymo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau paklausti gerbiamojo pranešėjo, ar jūs sutinkate su Teisės departamento išvada, kad jūsų siūlomas reguliavimas yra vertinamas kaip pažeidžiantis valdžių padalijimo principą? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Visiškai nesutinku. Aš pastebėjau tokią bendrą tendenciją, kad kai opozicija teikia projektus, Teisės departamentas labai linkęs politikuoti. Pažiūrėkime, jeigu mes nustatome, ir tai yra jau seniai, viceministrų ribinį skaičių. O koks skirtumas, jei nustatysime ir patarėjų skaičių? Kažkodėl Teisės departamentui tai vos ne Konstitucijos pažeidimas. Nemanau, kad čia jie turėtų pagrindą reikšti priekaištus.
Jeigu Seimas nori nustatyti tam tikrus ribojimus Vyriausybės apetitams, aš manau, turi teisę, ir jokių prieštaravimų čia neįžvelgiu.
PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, praeitoje kadencijoje po tų naktinių griovimo reformų, kai valstybė buvo sudrebinta jūsų Nobelio premijos vertais išradimais, jūs atsiminkite, kaip jūs padarėte. Vietoj vieno viceministro, iki to laiko valstybės valdymo srityje ministerijos turėjo po vieną viceministrą, jūs įvedėte po keturis, po tris! Atsimenate? Ir jūs kartu tuo sprendimu padidinote politinio pasitikėjimo žmonių skaičių kiekvienoje ministerijoje. Dabar, kai jūs nepatekote į valdančiąją daugumą, jūs teikiate po ketverių metų priešingą sprendimą tam, kurį buvote padarę ne taip jau seniai, prieš ketverius metus. Tai prašau pasakyti, ar jūsų čia nuoširdus noras pagerinti valstybės valdymą, sutaupyti 0,0 mlrd. Lt lėšų, ar tai yra grynai politikavimo išdava? Kuris čia variantas? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, tokiu pakeltu tonu, kaip jūs dabar į mane kreipėtės, galėtumėte kreiptis į savo koalicijos lyderį, sakyti: kaip jūs drįsote, juk mes taip kritikavome konservatorius, kad jie štai įvedė tiek ir tiek politinio pasitikėjimo pareigybių, o jūs dar 20 % padidinote! Kaip jūs čia galėjote taip padaryti? Tai aš suprasčiau jūsų griausmingą toną.
Mano siūlymas, kaip minėjau, kaip tik atitinka tuos rėmus, kurie buvo praėjusioje kadencijoje. Aš minėjau, tik viena ministerija, ir aš galiu gal ir kritiškai pasakyti, kad A. Ažubalis galėjo apsieiti be tų keturių viceministrų, o tenkintis trimis, kaip ir kiti ministrai. Taigi mano siūlymas yra atitinkantis buvusią situaciją. Aš įsivaizdavau, kad jeigu jūs mus kritikavote tada, tai atėjus jūsų koalicijai bus mažiau, o dabar, pasirodo, jūs didinate. Tai aš ir reaguoju, kad reikia stabdyti, nes kadencijos pabaiga dar toli, galbūt dar padidinsite.
PIRMININKĖ. Dėl vedimo tvarkos.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėl vedimo tvarkos. Žinoma, jeigu per garsiai pasakiau, aš atsiprašau. Bet decibelų skaičius, kokį jūs leidžiate man atsakydamas, buvo dar didesnis, negu aš jūsų klausiau. Gal mūsų klausos yra skirtingos. Taigi nepykite.
J. RAZMA (TS-LKDF). Ne nuo manęs priklauso. Tegul pirmininkė reguliuoja, jeigu…
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų decibelų labai daug eina iš šio mikrofono. Aš paprašiau, kad sureguliuotų, nes čia visą dieną labai garsiai. Nežinau, gal tik man, bet man toks įspūdis, kad labai garsiai rėkia.
Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs teigiate, kad 20 % išaugo politinio pasitikėjimo pareigūnų, lyginant buvusios Vyriausybės ir dabartinės Vyriausybės. Galbūt jūs analizavote, kokie buvo nurodyti motyvai, kokiais pagrindimais buvo auginamas šitas politinio pasitikėjimo pareigūnų skaičius, ar tiesiog noras, ir jų skaičius didėja? Dabar, priėmę jūsų siūlomą įstatymo projektą, kiek mes sutaupytume valstybės biudžeto lėšų?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš gilesnių motyvų dėl to didinimo neprašiau ministrų, aš tik paprašiau formalių skaičių. Gavau iš Vyriausybės kanclerio bendrą lentelę, ir tai, ką sakau dėl padidėjimo, yra oficialiai iš Vyriausybės atsiųsti duomenys. Kokių nors objektyvių priežasčių, kad reikėtų didinti tą skaičių, aš tikrai negalėčiau matyti. Na, tikrai nėra dabar sudėtingesnis laikotarpis. Turbūt sutiksite, kad gal tada krizinis laikotarpis turėjo papildomų sudėtingumų, reikėjo daugiau naujų greitų politinių sprendimų, kuriuos kolega M. Zasčiurinskas čia įvardina kaip kažkokį drebinimą naktinėmis reformomis. Na, vadinkime taip, jeigu taip smagiau. Aš tų priežasčių tikrai nematyčiau. Todėl aš ir sakau, kad reikia Seimui gal nustatyti tam tikrus rėmus, kad tie apetitai būtų pristabdyti.
PIRMININKĖ. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų aš, pritardamas M. Zasčiurinskui, norėčiau pasakyti, kad ta naktinė reforma akivaizdžiai padarė meškos paslaugą. Turbūt todėl, kad kai vietoj valstybės tarnautojų padarėme politikus, iš tiesų atėjo turbūt žemesnės kvalifikacijos, ne tiek gerai įsigilinę į darbus, ir automatiškai jų reikia daugiau. Mano klausimas. Gal geriau grįžti prie tos senosios sistemos, kai buvo valstybės tarnautojai, o politikų buvo apskritai mažiau, tada pasiektume geresnį rezultatą?
J. RAZMA (TS-LKDF). Jūsų valia. Jūs dabar esate valdantieji. Ir jeigu taip, kaip dabar čia dauguma jūsų kritiškai žiūri į tą padidėjusį politinio pasitikėjimo pareigūnų skaičių, tai turėtumėte savo pataisomis dar sustiprinti mano projektą, bet kažin ar taip yra.
Dėl tos naktinės mokesčių reformos. Aš čia nieko nesiūlau koreguoti, kaip, beje, jūs, nors ir kaip garsiai apie ją kalbėtumėte, atėję jokių esminių mokestinių pakeitimų nepadarėte. Tai darykite greičiau, likviduokite tą baisią naktinę reformą. Kodėl jūs dar kankinate, vis ją palikdami, žmones?
PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų, sakyčiau, įstatymo projektą parengėte, mano supratimu, tinkamai. Pirmiausia yra tokia patarlė – pirmiausia išsišluokime savo kieme, tada žiūrėkime, kas darosi kitur. Ar nereikėtų pirmiausia pradėti nuo Seimo Pirmininko priimtų pavaduotojų skaičiaus sumažinimo, tada lygiagrečiai žemyn?
J. RAZMA (TS-LKDF). Pritariu, kad galima nuo to pradėti. Bet, kolega, mūsų frakcijos atstovai jūsų minėtą projektą jau anksčiau pateikė, tik kažkaip pritrūko jo palaikymo Teisės ir teisėtvarkos komitete. Gerai nežinau, kaip jūsų frakcijos atstovas balsavo Teisės ir teisėtvarkos komitete, bet jo balsas galėjo būti lemiamas, kad komitetas nepritarė.
PIRMININKĖ. Klausia G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų pateiktas variantas yra gana teisingas. Bet koks buvo motyvas praeitos kadencijos pradžioje padidinti politinio pasitikėjimo, o sumažinti valstybės tarnybos? Valstybės tarnybos, aišku, yra sudėtingesnis klausimas dėl atleidimo, o lengviau pakeisti. Ar tas motyvas buvo, ar turėjote kitą motyvą? Aš būčiau linkęs, kad politinio pasitikėjimo reikia mažinti, kaip ir buvo. Kodėl jūs tą darėte, o dabar siūlote atvirkščiai?
J. RAZMA (TS-LKDF). Na, mūsų argumentai tada buvo, kad vis dėlto tam tikro dydžio politinė komanda šalia ministro turi būti. Vis tiek reikia inicijuoti naujus sprendimus pagal politinę programą, nebūtinai tas esantis ministerijos biurokratinis aparatas labai entuziastingai tą darys. Čia turi būti politinio susitarimo dalykas, kokio dydžio ta politinė komanda yra reikalinga.
Šiuo metu mano siūlymai nemažina to buvusio varianto, nusistovėjusio praktikoje. Tai yra reagavimas matant, kad dabar neapribojus gali labai išsiplėsti tie sumanymai vis didinti ir didinti ne viceministrų, bet kitų politinių pareigūnų skaičių. Mes lyg ir panašiai kalbame, bet aš nesu tikras, ar tikrai panašiai balsuosime dėl mano projekto.
PIRMININKĖ. Ir paskutinė klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkei. Gerbiamasis pranešėjau, gal aš neteisingai supratau, na, o kas prižiūrės valstybės tarnautojus, jeigu nebus daug politinio pasitikėjimo? Ar mes turbūt taip tais tarnautojais nepasitikime, kad reikia didinti politinio pasitikėjimo žmonių skaičių bent dabartinėje Vyriausybėje? Kaip jums atrodo?
J. RAZMA (TS-LKDF). Na, valstybės tarnautojų įprastą veiklą turi prižiūrėti tie jų vadovai, atitinkami padalinių vadovai, ministerijos kancleris ir t. t. Tai tikrai tie politinio asmeninio pasitikėjimo pareigūnai negali užsimanyti vykdyti kitų tarnautojų kokios nors politinės priežiūros, tai būtų tikrai nei šis, nei tas. Jie talkina ministrui įgyvendinti Vyriausybės programą jo srityje, padeda ruošti politinius dokumentus, aiškinti juos visuomenei ir t. t. O tas aparatas, tie karjeros tarnautojai tvarkingai turi darbuotis prižiūrimi savo vadovų karjeros tarnautojų ir pareigūnų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo 1 – už, 1 – prieš. Už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atsimenu, kaip buvo daroma ta jūsų baisioji reforma, buvo panaikinti sekretorių etatai ir buvo padaryta viceministrų skaičius atitinkamas, kiek buvo tuo metu sekretorių, padaryti jie iš valstybės tarnybos tarnautojų politinio pasitikėjimo karjeros tarnautojais. Niekas tada tų skaičių specialiai nedidino, kaip tik 5 % sumažėjo tų tarnautojų. O dabar mes diskutuojame ir pamiršome, kodėl atsirado ketvirtas viceministras, mane tai nustebino. Aš puikiai atsimenu, kai motyvacija buvo labai aiški visų dabar pozicijoje esančių frakcijų – todėl, kad mes ruošiamės pirmininkauti Europos Sąjungai, kai tiktai Europos Sąjungos pirmininkavimas baigsis, mes iš karto atsisakysime šitų viceministrų. Taip ir premjeras kalbėjo, taip ir visi čia argumentavo, bet pirmininkavimas kaip ir baigėsi, mes niekam daugiau nepirmininkaujame, o va viceministrų skaičius kaip liko, taip ir liko. Tai ir su patarėjų komanda lygiai taip pat, jau pirmininkavimas baigėsi, o jie toliau pirmininkauja. Tai aš siūlau tas atostogas po pirmininkavimo baigti ir sumažinti šitą skaičių, nes tikrai jau tų funkcijų tiek nebereikia, dėl ko buvo padidintas tų politinio pasitikėjimo tarnautojų skaičius.
PIRMININKĖ. Prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, mes pradėkime iš tikro čia tokią iniciatyvą nuo Seimo. Iš tikro ir liberalams, ir konservatoriams, dviem vicepirmininkams iš Seimo tikrai neturėtų būti… užtektų gal vieno. Kadangi A. Kubilius yra opozicijos lyderis, tai gal galėtų atsisakyti I. Degutienė Seimo Pirmininko pavaduotojos pareigų, I. Degutienė galėtų tapti Krikščionių demokratų frakcijos seniūne, o palikti P. Auštrevičių tik Seimo Pirmininku, tikrai sutaupytume kažkiek iš šio etato biudžeto lėšų.
O jeigu iš principo aš kalbėčiau, kai konservatoriai praeitą kadenciją įvedė daugiau politinio pasitikėjimo pareigūnų, aš sutinku ir manau, kad pasikeitus valdančiajai daugumai turėtų būti ministerijose daugiau politinio pasitikėjimo. Mano mintis būtų tokia, kad, pavyzdžiui, tiek turėtų viceministrų, kiek yra departamentų. Departamentui turėtų vadovauti politinio pasitikėjimo pareigūnas – departamento direktorius-viceministras, kad ministrui arba valdančiajai daugumai būtų lengviau įgyvendinti savo politiką. Kaip jūs žinote, gerbiamieji, administracija yra gana gausi ir didelė, su departamentais, sunku vienam ministrui su keliais patarėjais įvesti savo tvarką arba savo politines nuostatas ar programines nuostatas įgyvendinti. Todėl čia reikėtų platesnės diskusijos šiuo klausimu, bet pavyzdį aš pasiūlyčiau parodyti pačiai opozicijai, kuri siūlo tokius įstatymus, atsisakyti bent vieno Seimo Pirmininko pavaduotojo, būtų labai gražus pavyzdys.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Vyriausybės įstatymo 31, 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 26, prieš – 5, susilaikė 45. Po pateikimo nepritarta.
Taigi dabar reikia apsispręsti, ar grąžinti iniciatoriams tobulinti, ar atmesti. Alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad grąžintume iniciatoriams tobulinti, balsuojate už, kas už tai, kad atmestume, balsuojate prieš.
Balsavo 64 Seimo nariai: už – 28, prieš – 36. Projektas atmestas.
Repliką po balsavimo – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Na, tiesiog tokie balsavimai parodo, kas yra kas ir ko verti jūsų pažadai, kai jūs čia iš tribūnos pažadate po to, po pirmininkavimo, sugrąžinti viską į ankstesnę vagą. Tai yra tuščias oro drebinimas. Nematau Petro, bet Petras visiškai nekontroliuoja situacijos savo pozicijos, nes šiandien kaip tik O. Šarmavičius pristatė valstybės valdymo reformą, kuri tuo, ką tu pasakoji, net nekvepia. Nekontroliuojate situacijos, gerbiamasis Gražuli.
PIRMININKĖ. Toliau dirbame. Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo Nr… Oi, atsiprašau, nemačiau. G. Kirkilas – repliką.
G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš jau labai retai čia lakstau prie šito mikrofono, bet aš noriu kolegoms konservatoriams pasakyti. Šiandien buvo keli projektai, kurie, na, tikrai nepakelia mūsų politinės kultūros, ypač šitas. Jūs gi puikiai žinote, kad yra koalicinės vyriausybės, jūs turėjote ir gal turėsite dar. Manau, jeigu mes atsisakytume šito populizmo, tai tikrai žmonėms būtų labiau priimtina, negu mes dabar demagogiškai čia vienas kitą kaltiname, kas ir kiek turėjo pavaduotojų. Tikrai biudžetui vienas ar kitas, ar du, ar trys pavaduotojai lemiamos įtakos, gerbiamasis kolega Kubiliau, tikrai nedaro, jūs tą puikiai suprantate. Bet jeigu mes pakiltume į aukštesnį politinį lygį, politinės kultūros, tai tikrai daugiau laimėtume.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Tai dar kartą. Galima be replikų, Kubiliau?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš supratau, čia G. Kirkilo, kaip paprastai, tokio partijos propagandisto, netiesioginė nuoroda savo kolegai ponui A. Skardžiui. Tai linkėčiau išgirsti.
15.45 val.
Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-693 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4648(2) (svarstymas)
PIRMININKĖ. Kitas klausimas – Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-693 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu K. Miškinienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Išvada. Nėra. Tai gerbiamasis R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų komitetas gana smarkiai ir ilgai nagrinėjo šitas pataisas ir pateikė jums kompromisinį variantą, įvertino įvairius nuogąstavimus, galimus pareigūnų teisių pažeidimus. Įvertinę dabartinę teisminę praktiką siūlome formuluotę, kuriai aštuoni komiteto nariai pritarė, vienas susilaikė.
PIRMININKĖ. Kviečiu V. Gailių pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė. Sprendimas – pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į pateiktas pastabas, kurioms komitetas pritarė. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar kviečiu gerbiamąjį R. J. Dagį, nes yra Seimo nario E. Šablinsko siūlymas, tiesą pasakius, labai senas, bet vis tiek. Bet nematau paties E. Šablinsko. Tiesiog pasakysiu. Dėl 1 straipsnio, 13 straipsnio 3 dalies pakeitimas. Nuteistiesiems už tyčinio nusikaltimo padarymą asmenims, pareigūnų ir toliau papildymas (ar), toliau „sprendimas dėl pareigūnų“ išbraukiamas, rašoma „pareigūno ir kario valstybinės pensijos skyrimo asmeniui, kuriam yra pareikšti įtarimai“. Toliau dar yra „nutraukus ikiteisminį tyrimą, baudžiamąją bylą ar“, cituoju, ką siūlo kolega E. Šablinskas, „įsiteisėjus išteisinamajam teismo nuosprendžiui“, išbraukiama „kai įsiteisėjusiu teismo nuosprendžiu asmuo nenuteisiamas už tyčinio nusikaltimo padarymą pareigūno“, čia papildoma „pareigūno ir (ar) kario valstybinė pensija skiriama už visą laikotarpį nuo teisės į pensiją atsiradimo dienos“. Komitetas tam nepritarė. Argumentuokite.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Labai trumpai. Iš esmės, nors čia labai sudėtinga, kai skaitai, iš klausos gali susidaryti įspūdis, kad čia labai sudėtinga kas nors siūloma, bet tiesiog čia yra siūloma vartoti sąvokas vietoj „pareigūno“ – „pareigūnų“, vietoj „karių“ – „kario“, bet tiek Teisės departamento, tiek Vyriausybės išvadose ir kitur yra aiškiai atkreipiamas dėmesys, kad nereikėtų dabar keisti tų sąvokų, nes dabartinės sąvokos yra plačiai vartojamos visuose teisiniuose aktuose ir nekilo kokių nors praktinio taikymo problemų. Taip pat žodis „įtariamasis“, kurį siūloma keisti, teisės požiūriu nėra suderintas su Baudžiamojo proceso kodeksu. Siūloma to nenagrinėti ir, kiek aš žinau, niekas dabar ir nesiūlo už tai balsuoti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, komiteto nuomonė – nepritarti E. Šablinsko siūlymui. Ar galime bendru sutarimu nepritarti šiam siūlymui? (Balsai salėje) Galime. Bendru sutarimu nepritarta siūlymui.
Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti projektui? (Balsai salėje) Galime. Pritarta projektui Nr. XIIP-4648(2)
15.51 val.
Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-587(2) (svarstymas)
Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-587(2) svarstymas. Kviečiu į tribūną V. Gailių, Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada.
V. GAILIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas 2013 m. lapkričio 27 d. pagrindinio komiteto teise svarstė įstatymo projektą. Svarstymo metu buvo pritarta Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaboms, atsižvelgta į jų teiktas pastabas, nepritarta Lietuvos savivaldybių asociacijos pastaboms, taip pat svarstytos Vyriausybės išvados ir pritarta Vyriausybės pateiktiems siūlymams. Teisės ir teisėtvarkos komitetas bendru sutarimu pritarė komitete patobulintam Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. Diskusijoje nėra norinčių dalyvauti. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui? Pritarta po svarstymo.
15.53 val.
Lukiškių aikštės Vilniuje įstatymo projektas Nr. XIIP-1497 (pateikimas)
Toliau – Lukiškių aikštės Vilniuje įstatymo projektas. Kviečiu A. Ažubalį pateikti šį įstatymo projektą.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, kolegos, istorikai, politikai ir aktyvūs visuomenės veikėjai sutartinai pažymi, kad Lukiškių aikštei dėl jos ypatingo istorinio statuso ir lokacijos dera būti pagrindine valstybės reprezentacijos aikšte. Tačiau nepaisant to, kad nuo pat nepriklausomybės atkūrimo laikų tebesitęsiančios diskusijos apie šią aikštę, apie jos istorinį vaidmenį, memorialinę, reprezentacinę bei visuomeninę, poilsinę ir rekreacinę reikšmę Lietuvos piliečiams, visi per pastaruosius keliolika metų teikti projektai, nutarimai, siekiant užtikrinti išskirtinį valstybės dėmesį šiai erdvei ir ją sutvarkyti pagal siūlymus, nesusilaukia sėkmės, nes dėl vienų ar kitų priežasčių buvo blokuojami, vilkinami, o jų nuostatos neįgyvendinamos.
Taigi teikiamo įstatymo projekto pagrindas, įsitikinimas, kad biurokratiniai suvaržymai ir ligšiolinis atsakomybių nepasidalijimas negali ir neturi užkirsti kelio šios reikšmingos aikštės performavimui, kad ji išpildytų jai skirtą, kaip visi suprantame, memorialinę ir reprezentacinę misiją. Projekto tikslas, kad aikštės valstybinis statusas būtų įtvirtintas skubiais ir sistemingais jos atnaujinimo darbais, kad suspėtume pasidžiaugti sutvarkyta aikšte, kada švęsime ir minėsime nuo XX a. Lietuvos valstybingumo atkūrimo šimtmetį, t. y. 2018 m. Taigi vertinant šių darbų reikšmę, Lukiškių aikštės likimu turi pasirūpinti ne vietos savivaldybė, o aukščiausiosios valstybės institucijos, organizuojant ir prižiūrint Lietuvos Respublikos Vyriausybei. Kodėl Vyriausybei? Todėl, kad siekiama šiuo įstatymo projektu užkirsti kelią chaotiškoms Lietuvos laisvės kovotojų memorialinės koncepcijos neatitinkančioms aikštės apipavidalinimo iniciatyvoms ir kad per artimiausius kelerius metus aikštės memorialinė vizija būtų galutinai įgyvendinta. Tiek, gerbiamieji kolegos.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Mazuronis. Nėra. M. Zasčiurinskas. Nėra. V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai dėkui. Pritardamas idėjai tiesiog norėčiau pasitikslinti. Iš tikrųjų valstybių sostinės, matyt, tokias reprezentacines aikštes turi. Tai yra vienas iš tokių labai svarbių sostinių atributų. Paneikite tai arba pagrįskite.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aišku, kad dauguma, kiek aš menu ir kiek kur teko lankytis, tai tokių valstybių… ar tai paimkime Budapeštą, ar paimkime Rygą, ar paimkime tą patį Vašingtoną – visur yra valstybinės reprezentacinės aikštės, kur valstybių vadovai, svečiai atvyksta ir vienokiu ar kitokiu būdu pagerbia valstybę, valstybės buvimą šioje žemėje, valstybės kovas ir sudėtas aukas už jos valstybingumą ir laisvę.
PIRMININKĖ. Klausia A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gal jūs pasakytumėte, kaip jūs įsivaizduojate, kodėl tiek metų stringa tas Lukiškių aikštės sutvarkymo projektas? Neseniai Kultūros ministerijoje vėl buvo skelbtas konkursas ir jisai vėl yra apipintas įvairiais gandais ir nepasitenkinimais dėl galimo neskaidrumo, dėl keistų atrankos kriterijų ir taip toliau, ir taip toliau. Gal jūs vis dėlto pasakytumėte, kas čia per stebuklas šita aikštė, kad tiek metų mes nesugebame sutvarkyti vienos iš centrinių aikščių šalia paties pagrindinio prospekto?
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Man sunku ką nors sakyti, bet manau, kad čia dėl tam tikro nesveiko politinio rungtyniavimo, dėl skirtingų požiūrių į Lietuvos valstybės istoriją ir dėl vieningos politinės valios nebuvimo. Prisiminkime, sakykim, ir Valdovų rūmų atstatymo istoriją. Juk iš tikrųjų buvo daug žmonių, kurie abejojo tuo, tačiau tuo pat metu buvo labai stipri politinė valia. Ta politinė valia, kuriai tuo metu galbūt daugiau atstovavo, sakyčiau, velionis Prezidentas A. M. Brazauskas. Taip pat galiu pasakyti, kad ir mūsų partija tuo metu parėmė šitą projektą, ir tas projektas iš tikrųjų tapo realybe. Aš manau, mums reikalinga bendra politinė valia ir šiuo atveju, jeigu toks įstatymas būtų priimtas, paremti Vyriausybę šiame darbe.
PIRMININKĖ. Klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėjau gerbiamojo pranešėjo paklausti. Labai teisingai jūs pasakėte paskutinius savo žodžiais, atsakydamas į praeitą kolegos klausimą, kad stipri politinė valia. Man atrodo, stipri politinė valia buvo praeitą kadenciją, ir tas aikštės reikalas tęsiasi labai jau seniai. Tai kodėl jūs pereitą kadenciją tos politinės valios neparodėte, nepriėmėte šito nutarimo ir nesutvarkėte aikštės? Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš galiu taip labai paprastai atsakyti: iš tikrųjų vieną kartą įstatymas buvo priimtas, ir šis įstatymas, jeigu neklystu, buvo priimtas 2000 m., t. y. dar tada, kai mes tikrai nebuvome valdžioje. Jis buvo Prezidento V. Adamkaus vetuotas, ir Seimas nenugalėjo veto. O dabar man atsakyti, kodėl praėjusios kadencijos metu šis projektas nebuvo įgyvendintas, pradėtas įgyvendinti, aš manau, taip pat dėl politinės valios, kadangi buvo įvairių nuomonių. Pavyzdžiui, yra nuomonė, kad tai turėtų tvarkyti savivaldybė. Tačiau, mano nuomone, tai yra valstybinės reikšmės darbas, juoba kad ir objekto reikšmingumo lygmuo užfiksuotas. Kultūros vertybių sąraše yra nacionalinis, tai ir turi tvarkyti Vyriausybė. Tai toks atsakymas būtų.
Aš manau, kad lygiai taip pat – kadangi kultūros ministerija buvo atsakinga kartu su savivaldybe, skirtingi požiūriai neleido įgyvendinti šito projekto. Todėl mano šiokia tokia patirtis, sekant šito įstatymo ir šitos idėjos raidą, bandymus ją įgyvendinti, yra viena ir labai aiški: tai turi prisiimti Vyriausybė aukščiausiu lygiu. Jeigu mes visi pritarsime ir patarsime, tada bus galima tai realizuoti. Kitokiu atveju, aš manau, mes vėl grįšime prie daugybės konkursų, daugybės koncepcijų ir šita idėja bus palaidota.
PIRMININKĖ. Klausia V. Saulis.
V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gal aš savo klausimu ir pakartosiu, ko anksčiau kolegos klausė. Mūsų Pasipriešinimo okupaciniams režimams komisija ne vieną kartą svarstė šitą klausimą, mes jį aptarėme su Kultūros ministerija, su suinteresuotais asmenimis ir organizacijomis. Iš tikrųjų labai sunku rasti tą bendrą sutarimą, kad ir dėl čia paminėto kolegės A. Stancikienės paskutinio konkurso, kuris įvyko dėl paminklo, jeigu taip galima trumpai pasakyti. Iš tikrųjų, matyt, niekada vienos nuomonės nebus. Vieniems jis labai patiko, architektams, kitiems nepatiko, o kai paklausi, koks gi tas paminklas turi būti, ką jis turi simbolizuoti, visi maždaug sako: tai čia ne mes specialistai, turi kažkas kitas nuspręsti.
Taigi galbūt jūs ir teisus, kad čia reikalinga politinė valia, bet, matyt, labai sunku primesti tą politinę valią, pasakyti, kad toks paminklas turi būti ir jo paskirtis būtent tokia turi būti. Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš jums galiu pateikti vieną pavyzdį, kada politinė valia pasiteisino šimtu procentų. Tai buvo tada… kai buvo pradėta diskutuoti, koks gi turėtų būti paminklas ir memorialas Sausio 13-ajai. Buvo irgi politinė valia ir buvo pasakyta: šitą darbą atliks dabar jau velionis skulptorius S. Kuzma tiesioginių derybų būdu, jeigu aš taip galiu pasakyti. Šis skulptorius puikiai susidorojo su šita užduotimi ir padarė. Aš manau, šiuo atveju irgi – jeigu mes pradėsime ieškoti galimybės, kad visi būtų patenkinti, tai niekada mes neturėsime šito paminklo, bet jeigu visi turime idėją, supratimą, kad tai turėtų būti pagrindinė valstybės reprezentacinė aikštė, o toliau tegul jau daro tie, kas išmano, tai, aš manau, mes būsime visi laimėtojai.
PIRMININKĖ. Dėkui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Už – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų Lukiškių aikštės problema tęsiasi nuo 1991 m. Aš manau, kad Seimas šiuo atveju turėtų pradėti svarstyti šį įstatymo projektą. Teko kalbėtis ir su kultūros ministru šia tema, ir su menininkais, kurie ir dalyvavo konkurse, ir nedalyvavo. Vienu žodžiu, visi už tai, kad procesas turi judėti. Jeigu šita politinė valia, iniciatyva ateis iš Seimo, aš manau, tai išjudins visą šį procesą, nes be investicijų, be visų dokumentų galutinio sutvarkymo šis projektas nepajudės. Dabar jo tokia stadija yra, kai teisės aktas, tokio pobūdžio teisės aktas, tikrai jam pagelbėtų. Aš siūlau pradėti svarstyti.
PIRMININKĖ. A. Stancikienė – prieš. Gerbiamieji kolegos, ar galima tylos?!
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, dar prieš penkias minutes buvau nusiteikusi tvirtai balsuoti už projektą, bet po to, kai išgirdau, kad Lukiškių aikštės sutvarkymo projekto įstatymas siūlomas vien todėl, kad būtų nueita tokiu pačiu keliu, kaip buvo nueita su Valdovų rūmų atstatymu, o Valdovų rūmai man asocijuojasi su didžiule korupcija, su valstybės lėšų neskaičiuojamu švaistymu net ir krizės laikotarpiu, su visišku neatsakingumu, su praktiškai jokios kontrolės nebuvimu ir visur dangstomasi tik tuo 2002 m. priimtu įstatymu, ir visur sakoma, kad tas įstatymas įpareigoja neva tai vogti, neva tai švaistyti, neva tai neskaičiuoti, kadangi tokia analogija buvo iš tribūnos man tiesiog nubrėžta, aš negaliu balsuoti už šitos aikštės sutvarkymo įstatymą ir tiesiog siūlau ir manau, kad reikėtų pavesti Kultūros ministerijai ryžtingai imtis ir sutvarkyti, biudžete numačius pinigų, bet nepriiminėti kažkokių įstatymų, kuriais, jau pakartosiu, būtų galima dangstyti visokius korupcinius sandorius ir pirkti plyteles. Jeigu ten vidaus plytelių kainavo 2 tūkst. Lt kvadratas, tai įsivaizduokite, kad lauko plytelių čia turėtų kainuoti turbūt 20 tūkst. Lt kvadratas. Kad nereikėtų sušukuoto kailiuko plytelėmis kloti grindinio, tiesiog siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume Lukiškių aikštės Vilniuje įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 59 Seimo nariai: už – 37, prieš nėra, susilaikė 22. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatoma svarstyti birželio 19 d.
Repliką po balsavimo – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji Aurelija, vienintelis teisingas žmogus – tu ir A. Skardžius. Jau dėl Valdovų rūmų geriau nešnekėk arba nueik ir pažiūrėk, kaip jie atrodo. Aš po juos pavaikščiojusi jaučiu Lietuvos didybę ir jaučiu didelį jausmą. Valdovų rūmai jau būtų pastatyti, jeigu ne tu būtum trukdžiusi, dėjusi Vyriausybei. Pastatėme Valdovų rūmus, pastatysime ir Lukiškių aikštę. (Plojimai) Užbaik spekuliuoti tais dalykais! Nesi tokia šventa, kaip atrodai! (Triukšmas salėje)
16.07 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-1275 (svarstymas)
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, toliau Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo“ projektas. Svarstymas. J. Sabatausko nematau. Kas gali perskaityti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą? S. Šedbaras. Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas svarstė projektą kovo 10 d. Sprendimas – atmesti Statuto pataisą. Balsavimo rezultatai: už – 2, prieš – 1, susilaikė 3. Tokiam projektui nebuvo pritarta tokiu balsų santykiu.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, kadangi komitetas siūlo atmesti, tai dabar kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, kalbate už atmetimą, o J. Razma – prieš.
J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tikrųjų kalbu prieš atmetimą, nes šioje kadencijoje yra įvestas sveiku protu nesuvokiamas Seimo Pirmininkės pavaduotojų skaičius. Jeigu jau buvo ta formali motyvacija pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai, ir tai buvo oficialiai pasakyta iš tribūnų, tai laikykimės to duoto žodžio ir, praėjus tam laikui, bent vieną etatą panaikinkime. Nors, mano manymu, būtų galima ir dar stipresnį sprendimą padaryti. Jeigu mes, kreipdamiesi į kitas institucijas, kalbame apie išteklių taupymą, tai savo lygiu irgi reikia kažkokį pavyzdį parodyti. Dabar, turint tiek pavaduotojų, tikrai neįmanoma Pirmininkei prifantazuoti, kokias čia funkcijas kuriam priskirti. Tai aš kviečiu skirti kitą pagrindinį komitetą, kuris jautriau žiūri į tą klausimą, galbūt Valstybės valdymo ir savivaldybių ar Socialinių reikalų ir darbo komitetą, kuris visokius atlyginimų ir etatų klausimus nagrinėja. O dabar pagrindinio komiteto išvadai nepritarti.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei atmesti šią Statuto pataisą, balsuojate už, kas turit kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dar kartą sakau: kas už tai, kad atmestume šią Statuto pataisą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
Balsavo 63: už – 31, prieš – 23, susilaikė 9. Taigi vienu balsu Teisės ir teisėtvarkos komitetui nepritarta.
Gerbiamieji kolegos, pagal Statutą mes turime paskirti kitą komitetą. Kokį siūlote? (Balsai salėje) Ne, tai Teisės ir teisėtvarkos komitetui mes nepritarėme. O dabar J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Galbūt socialiai jautriau į šį klausimą pažiūrėtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Na, Vilija… baikim šokinėti.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, yra siūlymas Socialinių reikalų ir darbo komitetui svarstyti. O aš siūlau Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš irgi!..
PIRMININKĖ. Alternatyviai balsuojame. (Balsai salėje) Kas už Socialinių reikalų ir darbo komitetą, balsuojate už, kas už Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, balsuojate prieš.
Balsavo 64 Seimo nariai. Už – 7, prieš – 57. Taigi šio klausimo svarstymą grąžiname Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui.
16.12 val.
Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 4 straipsnio ir priedėlio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1443 atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai
Gerbiamieji kolegos, toliau Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 4 straipsnio ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektas. Bet Teisės ir teisėtvarkos komitetas įžvelgė, kad gali prieštarauti Konstitucijai, todėl dabar kviečiu vėl S. Šedbarą pateikti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 4 straipsnio ir priedėlio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1443 atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai.
J. Razma – dėl vedimo tvarkos.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip žinote, atmesti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai reikia 71 balso. Tiek nėra salėje. Juokingai atrodo, kai mes bandome svarstyti tą išvadą, kai rezultatas pagal aplinkybes aiškus. Aš frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio, tokiu būdu ir tą su tuo susijusį klausimą mes nukeltume į kitą posėdį.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisingai, logiška.
PIRMININKĖ. Pertrauka iki kito posėdžio. (Balsai salėje) Ne, ne, tuo klausimu dėl Seimo statuto. Iš tikrųjų Statuto 139 straipsnis toks: „jeigu Seimas visų Seimo narių balsų dauguma“, o ne dalyvaujančių. O yra tik 61 Seimo narys. (Balsai salėje) Reikia.
Gerbiamieji kolegos, buvo siūloma projekto Nr. XIIP-1275 svarstymo pertrauka. Yra prašoma pertraukos iki kito posėdžio dėl projekto Nr. XIIP-1443 ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados. Balsuojame. Pertrauka iki kito posėdžio.
Darbotvarkės 2-9 klausimas – Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-894. Pateikimas. Kviečiu K. Masiulį. Nėra. Tada tas autorius, kuris yra.
16.16 val.
Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių ir įrenginių bei kitų nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių įmonių įstatymo Nr. IX-1132 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1513 (pateikimas)
2-10 klausimas. Kviečiu D. Kreivį pateikti Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių ir įrenginių bei kitų nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių įmonių įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1513.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu šį Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių ir įrenginių bei kitų nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių įmonių įstatymo Nr. IX-1132 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Į įstatymą yra įtrauktos įmonės, kurios turi ypatingą reikšmę nacionaliniam saugumui.
Įgyvendinus Europos Sąjungos trečiojo paketo nuostatas, pagal kurias buvo pertvarkytos elektros, dujų energetikos sektoriaus įmonės, šiuo metu esama juridinė situacija neatitinka esamo fakto. Todėl yra labai svarbu, kad situacija de facto atitiktų de jure situaciją, kad naujai atsiradusios strateginės įmonės gautų strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių statusą. Šiuo projektu siūloma, kad energetikos sektoriaus įmonės, tokios kaip AB „Lietuvos energijos gamyba“, UAB „Lietuvos energija“, UAB „LitGas“, UAB „FSG“, būtų pripažintos kaip nacionalinę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčios įmonės, taip pat kad būtų pripažinta, kad nacionaliniam saugumui strateginę reikšmę turi tokie įrenginiai kaip Lietuvos elektros energijos perdavimo sistemos operatorius „Litgrid“, „Lietuvos energijos“ valdomas energetikos sistemos valdymo centras, Kruonio hidroakumuliacinė hidroelektrinė ir Kauno hidroelektrinė.
Trumpai apie visas šias įmones. „Lietuvos energijos“ gamyba. Ši įmonė įkurta pertvarkant ir centralizuojant elektros energijos gamybos pajėgumus bei reorganizuojant Lietuvos AB „Lietuvos energija“ ir įskaitant jos filialus Kruonio hidroakumuliacinę elektrinę ir Kauno hidroelektrinę bei AB „Lietuvos elektrinę“.
Dėl UAB „LitGas“ įtraukimo pagrindimo. Atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos suskystintų dujų terminalo įstatymo 11 straipsnio 2 dalies nuostatą, pagal kurią paskirtasis tiekėjas pripažįstamas strateginę reikšmę nacionaliniam augumui turinčia įmone, būtina šią bendrovę įtraukti į strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių sąrašą. EPSO-G valdo „Litgrid“ ir „Amber Grid“ kontrolinius akcijų paketus. UAB „Lietuvos energija“ yra pakeitusi statusą iš akcinės bendrovės į uždarąją akcinę bendrovę.
Dabar trumpai dėl įrenginių, turinčių strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui. Dėl Lietuvos elektros energijos perdavimo sistemos operatoriaus „Litgrid“ valdomo Lietuvos elektros energetikos sistemos valdymo centro. Šis centras apdoroja ir valdo milžiniškus technologinius duomenis bei informacijos kiekius, kurie leidžia Lietuvos elektros perdavimo sistemos operatoriui palaikyti stabilų Lietuvos elektros energetikos sistemos darbą, taip pat valdyti elektros energijos srautus ir užtikrinti operatyvinį elektros bei visos energetikos sistemos valdymą ir elektros tiekimo patikimumą. Atsižvelgiant į jo strateginę reikšmę bei svarbą nacionaliniam energetiniam saugumui šiam centrui, įrenginiui būtina užtikrinti ne tik specialių fizinį saugos režimą, bet ir specialų teisinį režimą.
Dėl Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės ir Kauno hidroakumuliacinės elektrinės pažymėtina, kad Kruonio HE užtikrina beveik 24 % viso būtino avarinio Lietuvos elektros energetikos sistemos rezervo ir yra vienintelė tokio pobūdžio elektrinė Baltijos šalyse. Taip pat pabrėžtina, kad Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė ir Kauno hidroelektrinė yra „Lietuvos energijos“ sistemos elektrinės, galinčios pradėti veikti iš karto ištikus visuotinei sistemos avarijai.
Taigi kviečiu visus Seimo narius balsuoti už šio įstatymo projekto pateikimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori klausti 5 Seimo nariai. Pirmasis – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs turite galingą asmeninį verslą ir, matyt, puikiai suprantate, kad XXI a., kaip ir XX a., finansų ir kapitalo pasaulis yra gana sudėtingas, net labai sudėtingas. Neįmanoma susigaudyti kas, kieno ir kam priklauso. Dabar privatūs asmenys, nacionaliniai ir užsienio asmenys, atitinkantys, kaip rašoma, nacionalinio saugumo interesus vienokiu ar kitokiu būdu gali valdyti mūsų valstybės nacionaliniam saugumui reikšmingus objektus.
Mano klausimas toks. Kaip jūs manote, ar 3 mln. gyventojų valstybės intelektinis potencialas gali kovoti su 1 mlrd. gyventojų arba 100 mln. gyventojų turinčiu intelektiniu potencialu ir ar mes galime užtikrinti, kad tai nėra iliuzija, kad mes tokiu būdu užtikriname nacionalinį saugumą? Ar nereikėtų atsisakyti nuostatos, kad privatūs asmenys negalėtų valdyti nacionalinio saugumo objektų? Ačiū.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Bandysiu atsakyti. Pirmiausia visos šios įmonės yra įtraukiamos į strateginių įmonių sąrašą, nes jos turi strateginę reikšmę mūsų visų saugumui, energetikos saugumui. Tų įmonių patekimas į privatizavimo ir kitus sąrašus automatiškai yra užkertamas. Tai vienas aspektas.
Antras aspektas, jeigu mes kalbame apie mažuosius akcininkus, esančius šiose įmonėse, manau, kad mažieji akcininkai esmės nepakeičia. Jūs žinote, tam, kad darytų įtaką įmonės valdymui, reikia turėti minimaliai bent mažąjį paketą.
PIRMININKĖ. Klausia J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gal aš ne viską aiškiai supratau, todėl labai atsiprašau kolegų. Norėčiau, kad jūs patikslintumėte, kokiu tikslu siūloma Kruonio hidroakumuliacinę elektrinę ir Kauno hidroelektrinę perkelti į valstybės nekontroliuojamų įmonių sąrašą, ar ketinate jas privatizuoti? Ačiū.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Anksčiau tai buvo atskiros įmonės, kurios buvo įtrauktos į strateginius sąrašus. Dabar jos tapo UAB „Litgrid“ dalimi ir gavo įrenginio statusą. Mes norime, kad būtent šie įrenginiai, kadangi tai yra strateginės reikšmės įrenginiai, turėtų tam tikrą apsaugą nuo galimo jų pardavimo arba dalinio pardavimo, taip pat, kad visos ūkinės operacijos, susijusios su šiais įrenginiais, būtų kiek galima viešesnės. Kaip žinome, yra buvę atvejų (buvo ginčų ir Seime), kai buvo neaišku, kokias sutartis turi ir su kuo dirba Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė. Manome, kad perkėlimas į šitą sąrašą pirmiausia leis išvengti bet kokio galimo šių įrenginių pardavimo ir leis aktyviau kontroliuoti šių įrenginių veiklą.
PIRMININKĖ. Klausia D. Petrošius.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis Dainiau, turiu tokį juridinės technikos klausimą.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Taip.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Nelabai suprantu, kaip čia akcinė bendrovė „Lietuvos energijos“ gamyba ir kablelis AB. Po to pažymima uždaroji akcinė bendrovė „Lietuvos energija“ ir kablelis vėl UAB. Kam tie UAB ir AB po kablelių, nes kitur, aš žiūriu, visiškai skirtingai mes tuos pavadinimus…
D. KREIVYS (TS-LKDF). Neišgirdau, Dariau, garsiau.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Garsiau. Žiūrėkite, technine prasme formuojant pavadinimus…
D. KREIVYS (TS-LKDF). Taip.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Matau, 5 punkte parašyta – akcinė bendrovė „Lietuvos energijos gamyba“ kablelis AB. 6 punktas – uždaroji akcinė bendrovė „Lietuvos energija“ kablelis UAB. Tuo tarpu kituose punktuose, pavyzdžiui, akcinė bendrovė „Litgrid“ AB be jokių kablelių, be nieko. Kitur tik akcinė bendrovė „Jonavos grūdai“. Kaip čia…
D. KREIVYS (TS-LKDF). Mes pataisysime. Juridinę techniką mes pataisysime, yra Teisės departamento pastabos ir tuos dalykus mes sutvarkysime. Turėsime laiko, ačiū už pastabą.
PIRMININKĖ. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia labai svarbus projektas. Prašom priminti. Uždaroji akcinė bendrovė EPSO-G, jos paskirtis. Ir dar vienas dalykas. Čia yra išbraukta priešpaskutiniame 5 punkte, ar čia perteklinis, kad šie įrenginiai gali priklausyti nuosavybės teise ir paskui tas sakinys pasikartoja. Čia turbūt perteklinis dalykas, todėl išbraukiate, ar ne? Ten daug išbraukta teiginių. Ačiū.
D. KREIVYS (TS-LKDF). EPSO-G… kadangi turėjo būti atskirtos gamybos ir perdavimo veiklos, todėl buvo sukurta nauja bendrovė, kuri kontroliuoja tinklus. EPSO-G yra nauja bendrovė, kuri valdo kontrolinius AB „Litgrid“ ir AB „Amber Grid“ paketus. Jos pagrindinis valdytojas yra Energetikos ministerija. Tuo tarpu „Lietuvos energijos“ gamyba ir UAB „Lietuvos energija“ šiandien yra pavaldžios Finansų ministerijai. Toks atsakymas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar vienas – už, vienas – prieš po pateikimo. M. Zasčiurinskas – prieš.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Kuriuo aspektu aš noriu kalbėti prieš? Iš tiesų Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė yra viena iš stambiausių Baltijos šalyse, kaip buvo pasakyta, bet norėčiau patikslinti, kad ji yra viena iš stambiausių pasaulyje. Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė yra antra pasaulyje pagal stambumą. Lietuva neįvertina jos vertės, o tai yra mūsų briliantas. Praeitoje kadencijoje aš aštuonis kartus klausiau ministro A. Sekmoko apie šitą elektrinę, apie galimybes, apie galimus sandorius su Baltarusija ir Rusija, taip ir negavau jokio atsakymo. Nes hidroakumuliacinės elektrinės paskirtis yra vienintelė – ji pastatyta todėl, kad be jos negali dirbti atominės elektrinės. Čia yra labai svarbus aspektas. Todėl aš, pritardamas Kruonio hidroakumuliacinei, galima pridėti ir Kauno hidroelektrinę, negaliu pritarti kitam aspektui. Vadinasi, mes apgaudinėjame vienas kitą, sudarome iliuziją, kad rūpinamės nacionaliniu saugumu, kai mes leidžiame arba nacionaliniam, kaip čia yra parašyta, arba užsienio privačiam kapitalui dalyvauti veikloje įmonių, kurios turi reikšmę nacionaliniam saugumui.
Kolega teisingai sakė, kad yra smulkūs akcininkai, bet smulkūs akcininkai užsienio žvalgyboms reikalingi tam, kad jie galėtų gauti informacijos apie šitas organizacijas. Ir kai mes sudarome iliuziją, kad rūpinamės nacionaliniu saugumu, bet nepaneigiame ir nepakeičiame, kad tokių įmonių akcininkais negali būti privačios įmonės, nes, kaip minėjau, atsekti kapitalo praktiškai yra neįmanoma, kieno rankose jis yra, tai tuo aspektu aš negaliu pritarti tokiam įstatymo projektui, nes, aš manau, mes turime atvirai dirbti ir atvirai matyti pavojus nacionaliniam saugumui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektui Nr. XIIP-1513, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 64 Seimo nariai: už – 51, prieš – 4, susilaikė 9. Po pateikimo pritarta.
Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas, papildomas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Siūloma svarstyti birželio 19 d.
Replika po balsavimo.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Kadangi objektai yra valstybinės reikšmės, strateginės valstybinės reikšmės, aš prašau frakcijos vardu Vyriausybės išvados dėl šio klausimo.
PIRMININKĖ. Yra siūlymas prašyti Vyriausybės išvados. Ar pritariame bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Prašome Vyriausybės išvados.
16.31 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1582 (pateikimas)
Darbotvarkės 2-11 klausimas – Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1582. Pateikimas. S. Šedbaras.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, klausimas yra svarbus visų miestų, ypač didesnių miestų, gyventojams. Šis klausimas susijęs su tuo, kad kai norima atidaryti licencijuojamą parduotuvę prekiauti alkoholiu daugiabučiame name, kuriame gyvena žmonės, reikia gauti sutikimą. Alkoholio kontrolės įstatymo 16 straipsnio 4 dalies redakcijoje buvo, matyt, tuo laiku gal neapsižiūrėta, gal nebuvo aktualu, kad dabar gyvenamieji namai nėra vien tik butai. Pirmuosiuose aukštuose įsikuria įvairios įmonės, įstaigos, dabar projektuojami ir statomi namai, kurie iš karto yra suprojektuoti taip: dalis – visuomeninės paskirties ir dalis – butai.
Tai čia vilniškių iniciatyva ir Vilniaus miesto tarybos narių iniciatyva, matyt, į juos kreipėsi rinkėjai, o jie to išspręsti negali. Siūloma papildyti tą straipsnį, kai yra mišrios paskirties namai, kad balansas, norint gauti licenciją, turėtų būti skaičiuojamas nuo butų, nuo gyvenamųjų patalpų. Nes įmonių, įstaigų darbuotojai 5 ar 6 val. išeina iš darbo ir jiems nesvarbu, kas vakare, naktį tose licencijuojamose parduotuvėse vyksta. Tai tegul pasako patys gyventojai, kurie ten nakvoja, gyvena, augina vaikus, kokia yra jų nuomonė. Kaip matote, čia jau senoje redakcijoje, tokiu atveju žmonės gali pasakyti, kokia jų nuomonė dėl tokių licencijuotų parduotuvių darbo laiko apribojimo. Aš manau, tikrai tik pagerintume žmonių gyvenimą, o alkoholio parduotuvių, man atrodo, ir taip miestuose pakanka. Siūlau pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, sveikinu jus su tokia iniciatyva, tikrai galbūt buvo pražiopsota. Aš noriu paklausti, ar daug tokių atvejų yra? Ar vis dėlto jūs esate šalininkas, kad ar anksčiau, ar vėliau alkoholis būtų parduodamas tik specializuotose parduotuvėse?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Tikrai būčiau šalininkas, kad tik specializuotose parduotuvėse. Man atrodo, yra sukurtas tinklas ir yra Alkoholio kontrolės įstatymo pataisos, ne tik parduotuvėse ir tam tikra prasme degalinėse. Todėl brautis į gyvenamąjį sektorių, kur gyvena žmonės, kur vaikšto vaikai, tikrai nereikėtų, tai bent jau tokia norma.
Dėl statistikos. Aš negaliu pasakyti, ji buvo paminėta, kai mes buvome susitikę su Vilniaus tarybos nariais. Bet supratau, kad yra problema ir žmonės iš tiesų dėl to skundžiasi. Aš manau, kad reikėtų tą padaryti.
PIRMININKĖ. Klausia V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš tikrai jus sveikinu, labai ačiū. Ar jums neatrodo, kad reikia ne nuo gyventojų, ne nuo butų, bet nuo deklaruotų toje patalpoje žmonių, kurie deklaruoja gyvenamąją vietą? Žinote, yra labai daug problemų, ir dabar ateina gyventojai skųstis. Labai dažnai neranda šeimininkų, butai užrakinti, ir tik naktį ateina studentai pernakvoti. Manau, ar nereikėtų nuo to, kas yra deklaravę, tada tie deklaravę žmonės ir pasirašytų, kad jie tikrai yra šeimininkai ir ten gyvena?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Na, žinoma, galima svarstyti toliau, bet čia galime susikirsti su Civiliniu kodeksu, nes dėl įvairių klausimų, renovacijos ir visų kitų, yra skaičiuojami balsai pagal tą patį principą, kaip mes čia siūlome. Greičiausiai turbūt sunkiai pavyktų, norint suderinti tarpusavy įstatymus, bet komitete reikia apsvarstyti ir tai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, kad alkoholis yra narkotikas, tikriausiai visi žino. Bet mes taip pat visi žinome, kad mūsų gerbiamieji medikai iš narkotikų sąrašo alkoholį išbraukė ir įtraukė į maisto produktus. Ir dabar Lietuvoje tai yra maisto produktai. Aišku, aš nekalbu apie Lietuvos medikus, ypač esančius šioje salėje, bet tai buvo atlikta Pasaulio sveikatos organizacijos. Prašau pasakyti, jeigu mes visi sutariame, kad tai yra blogybė ir socialinė blogybė su savo visomis pasekmėmis, jūsų nuomone, ar reikia tokio kompromisinio sprendimo, kai gyvenamajame name, nesvarbu, ar 50 % bus gyvenamojo ploto, ar 10 %, apskritai Lietuvos Respublikos Seimas sutinka, kad ten būtų prekiaujama alkoholiu?.. Kokia jūsų nuomonė?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolega, jeigu jūs tokį pasiūlymą įregistruotumėte, aš tikrai pasirašyčiau. Dabar aš siūlau tik sugriežtinimą prekiautojams alkoholiu. Bet jeigu mes sutartume, kad apskritai reikėtų uždrausti gyvenamuosiuose namuose, kaip ir kolega Antanas minėjo, tai galima tobulinti ir tokia linkme, ir tikrai netrūks prekiautojų, tikrai netrūks prekybos taškų.
PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Mano klausimą iš dalies paklausė, ir jūs, gerbiamasis pranešėjau, atsakėte. Ačiū.
PIRMININKĖ. A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš iš tikrųjų irgi esu dėkinga už šio įstatymo projekto pateikimą, nes jūs labai teisingai identifikavote problemą. Ar jūs manote, kad tas 50 % yra tiek, kiek užtektų? Tikrai mes žinome ne vieną atvejį, kai žmonės skundėsi dėl ramybės, dėl saugumo, nes išgėrę pradeda vaikščioti arba perka ir renkasi šalia tų parduotuvėlių, įrengtų daugiabučiuose. Ar 50 % yra ta protinga riba? Gal reikėtų vis dėlto dar kiek nors sugriežtinti?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Visiškai sutinku. Čia jau siūlymas, jei (…) tokį kompromisą. Jeigu tik komitetas mažintų, tai tikrai galima netgi ir iki 20 %, nieko čia neatsitiktų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamasis Antanai, gal nekalbėsite, nes nėra prieš? Galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo Alkoholio kontrolės įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui?
Pagrindinis komitetas – Sveikatos reikalų komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti birželio 19 d. (Balsai salėje) Rimtai siūlote ar juokaujate? (Balsai salėje) Aplinkos komitetą siūlo. (Balsai salėje) Ar pritariate Mečislovo pasiūlymui? Atsisako. Gerai. Tai lieka, kaip sakiau, Sveikatos reikalų ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
16.38 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 16, 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1527, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 178 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1528 (pateikimas)
Kviečiu A. Matulą pristatyti du projektus: Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 16, 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso 178 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Prašau.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip kolega S. Šedbaras pastebėjo spragą įstatymo viename straipsnyje, taip mes su V. M. Čigriejiene pastebėjome spragą Alkoholio kontrolės ir ATPK įstatymų straipsniuose, kituose straipsniuose. Dabar yra taip, kad masiniuose renginiuose negalima parduoti alkoholio, stipresnio kaip 6 laipsniai, o mugėse – stipresnio kaip natūralios fermentacijos 13 laipsnių. Bet, deja, neuždrausta vartoti. Vadinasi, išeina taip, kad vietoje parduoti stipresnių negalima, o atsinešti galima. Tikriausiai visi dalyvaujame ir matome, kad atsiranda tokių žmonių, kurie atsineša degtinės, stipresnių gėrimų. Išties yra amoralu, kai masiniuose renginiuose šalia vaikų geriamas stiprus alkoholis. Mes siūlome, kad ne tik parduoti būtų galima, bet ir vartoti būtų galima, tiktai ne stipresnius kaip nustatyta laipsnių.
Beje, vieną detalę mes siūlome liberalizuoti, kad nebūtų tos painiavos. Pamenate, užpraeitais metais mes apribojome, kad natūralios fermentacijos alkoholis, t. y. alus, būtų gaminamas ne stipresnis kaip 7,5 laipsnių ir išpilstomas į tam tikrą tarą. Tai davė realiai nemažos naudos, nes suvartojimas sumažėjo. Mes siūlome, kad masiniuose renginiuose būtų ne iki 6 laipsnių galima vartoti, bet iki 7,5, t. y. šiek tiek liberalizuojame, bet kad būtų vienodos sąlygos pagal įstatymą, kad nebūtų 6, 7,5, 13, tai šiek tiek liberalizuojame. Tikrai savivaldybės, labai daug savivaldybių, šito mūsų prašo, man atrodo, masiniuose renginiuose ateityje mes turėtume visiškai uždrausti, kad nebūtų masinių renginių rėmėjai alkoholio gamintojai arba būtų vartojamas alkoholis. Bet šiame etape mes jūsų labai prašome pritarti po pateikimo, pasvarstyti, kad ne tiktai parduoti, bet ir vartoti… Tikrai užteks iki 7,5, o mugėse – iki 13, nes šampaną per muges nori pristatyti, kokią nors parodą-mugę…
Ir atitinkamai į ATPK įrašome šitą nuostatą, siūlome Administracinių teisės pažeidimų kodekse, kad jeigu viešojoje vietoje pasirodai neblaivus, įvardintos ir kitos vietos, kad būtų taikoma bauda. Mes siūlome palikti tokią pačią baudą, kaip ir yra dabar: 30 arba 50 Lt, bet išbraukti įspėjimą. Žinote, aš dalyvavau, dalyvauju ir jūs dalyvaujate daugelyje renginių, sulaiko policija, o už pusės valandos tas žmogus vėl ateina. Sakau: kodėl jūs neblaivus tame renginyje šūkaujate? Sako: policija mane įspėjo. Ir iš tikro parvažiavęs pasižiūriu: tiktai įspėjimas. Ir iš esmės visi naudojasi tiktai tuo, kad įspėjamas žmogus. Jis keikiasi, koliojasi, nepagarbiai su kitais elgiasi, bet jį policija gali pirmą kartą tik įspėti. Man atrodo, visuomenė irgi turi būti sąmoninga, bent jau tegul susimoka 30 Lt, kaip ir dabar nustatyta. Labai prašau jūsų po pateikimo pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Dumbrava. Ne, neklausia. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Tai jau tikrai noriu paklausti. Žiūrėkite, mūsų visų tikslas, bent taip čia buvo deklaruojama daug metų šioje salėje, – sudaryti… Na, kadangi alkoholis yra narkotikas ir atsiranda priklausomybė, čia neuždrausi su šautuvu ir panašiai, ir panašiai. Vienas, tiesa, bandė uždrausti, J. Andropovas, atrodo. Tai mūsų tikslas yra sudaryti kuo sunkesnes sąlygas įsigyti žmonėms alkoholio. Šiandien pagal teisines nuostatas šiuo aspektu taip yra padaryta, t. y. neleidžiama masinėse vietose parduoti alkoholio, apsunkinama alkoholį įsigyti, alkoholį ten gali gerti tik tie, kurie yra gudručiai ir sugeba atsinešti. Vadinasi, summa summarum alkoholio kiekis tuose renginiuose yra sumažinamas ir sumažintas.
Dabar, kolega, ką jūs siūlote? Jūs siūlote padidinti tą alkoholio kiekį tose vietose ir leisti ten parduoti. Parduoti tiems, kurie gauna pelno iš to. Tai aš nesuprantu jūsų. Arba paaiškinkit, gal aš ko nors neperskaičiau jūsų tekste.
A. MATULAS (TS-LKDF). Atsiprašau, tikriausiai aš kaltas, kad neaiškiai paaiškinau. Dabar neleidžiama įstatymu parduoti, bet neuždrausta vartoti. Tai mes siūlome, kad būtų uždrausta vartoti stipresnius negu 7,5 laipsnio masiniuose renginiuose, nes dabar gali vartoti, ką nori.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). O parduoti?
A. MATULAS (TS-LKDF). O parduoti negalima.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Leidžiama?
A. MATULAS (TS-LKDF). Parduoti negalima, parduoti neleidžiama, jau dabar galioja įstatymas. (Balsas salėje) Nesiūlome, mes tik siūlome, kad ir vartoti negalima. Jeigu neleidi vietoje parduoti, kad nebūtų čia jokių atsinešimų, iš kišenės traukimų ir t. t. Mes siūlome gerą dalyką.
PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Ne, dėkui, išaiškino. Ačiū.
PIRMININKĖ. Neklausiate? Ačiū. A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš iš tikro, gerbiamasis Antanai, jums dėkinga už jūsų nuoseklią poziciją, susijusią su alkoholio vartojimo griežtinimu. Norėčiau paklausti, jūs labai gerai pasiūlėte, kad už viešosios rimties trikdymą gyvenamosiose patalpose, įmonėse, įstaigose ir organizacijose vakaro ir nakties metu yra atsakingas atitinkamų patalpų savininkas. Ar nemanote, kad nuo tos nuostatos, kuri buvo prieš tai, kad atsakingi piliečiai ir pareigūnai, persimetimas prie tos, kad atsakingas patalpų savininkas, yra toks, na, iš vieno kraštutinumo į kitą? Gal reikėtų palikti, kad ne tik patalpų savininkas, bet taip pat dalyvaujantys piliečiai ir pareigūnai, be abejonės, jeigu jie ateina? Kad nesusiaurintume taip vėl, žinote, nes patalpų savininkas… gali būti įvairiausių situacijų. Galų gale, įsivaizduokime, rašote, kad gali atsitikti taip, kad, pavyzdžiui, gyvenamosios patalpos yra išnuomotos ir savininkas iš viso yra net ne Lietuvoje. Tai kaip jis gali būti atsakingas? Tada reikėtų galbūt vis dėlto palikti nuostatą, kad yra atsakingi ir piliečiai, ir pareigūnai, ir patalpų savininkas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji Aurelija, aš dėkingas už gerus žodžius, pasakytus mano adresu, bet jūs gal šiek tiek supainiojote, nes jūs klausimą užduodate, matyt, dėl prieš tai pristatyto įstatymo projekto. Jis turėjo būti skirtas gerbiamajam S. Šedbarui. Mes dabar jau kitą svarstome. Bet jūs teisi, manau, kad kolega Stasys girdėjo ir atkreips dėmesį ir į tą pastabą.
PIRMININKĖ. O aš tai siūlau A. Stancikienei tą, ką ji dabar sakė, kaip pataisą registruoti iš karto, nes mes ten jau po pateikimo pritarėme, ir svarstymo stadijoje išspręsime. O dar klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, pagal jūsų pateiktus, kiek pamenu, įstatymo pakeitimus, konkrečiai susijusius su alkoholio gamyba ir vartojimu, jums reikėtų medalį užkabinti. Jūs vienas iš narsiausių ir aktyviausių projektų teikėjų. Bet žiūrėkite, kuo daugiau jūs numatote visokių draudžiančių dalykų, gėrimas Lietuvoje ne mažėja, bet didėja. Tai gal čia ne tuo keliu einame?
A. MATULAS (TS-LKDF). Ačiū, kolega. Išties aš turiu savo gyvenime gerą pavyzdį – savo tėvuką, amžinatilsį, kurio niekada gyvenime nesu matęs gėrusio alkoholio ir rūkiusio. Mano sūnūs irgi nė vienas nerūko ir iš esmės labai saikingai išgeria, tai yra geras pavyzdys. Bet jeigu mes nebūtume teikę jokių įstatymų projektų ir kartu nepriėmę, šiandien situacija pasaulyje ir Lietuvoje būtų dar blogesnė. Deja, alkoholizmas, narkomanija veržiasi į pasaulį, į visas šalis neapsakytu tempu. Visos priemonės… ir Europos Komisija, ir Lietuva stengiasi apriboti tiek alkoholio prieinamumą, tiek stiprinti atsakomybę. Ne veltui Lietuva pirmininkavimo metu pateikė, priėmė, suderino Tabako direktyvą, kuria siekiama apriboti. Verslas išsigalvoja visokių naujų dalykų, tai cigaretės plonos, tai prideda kokių nors skanių prieskonių. Panašiai su alkoholiu. Jeigu mes būtume nieko nedarę, būtų situacija dar blogesnė. O išties lygindami 2007 m., kai Lietuva buvo labiausiai prasigėrusi per visą savo istorijos tūkstantmetį šalis, nes 2007 m. alkoholinių psichozių skaičius buvo didžiausias per visą Lietuvos tūkstantmetį, ir šiandieną, mes jau tų psichozių turime apie 30 atvejų mažiau 10 tūkst. gyventojų. Galiu vardinti ir kitus dalykus, tikrai šiek tiek situacija keičiasi į gera. Bet dar kartą noriu padėkoti visiems. Jeigu mes nebūtume nieko darę, būtume palikę naktinę prekybą, būtume palikę reklamą, šiandien situacija būtų dar blogesnė.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis Antanai, jūs atsakėte į visus klausimus.
Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. V. M. Čigriejienė – už.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, kviečiu palaikyti pataisą, nes iš tikrųjų masiniai renginiai buvo ta niša, kuriai mes privalome truputį įteikti stabilumo. Ar jums malonu, kada masiniuose renginiuose šlitinėja girti paaugliai ar vyresnio amžiaus žmonės? Tikrai nemalonu žiūrėti. Man atrodo, šis įstatymas padės iš dalies išspręsti šią problemą. Būkime nuosaikūs, kovokime už tai, kad mūsų Lietuva neprasigertų. Siūlau palaikyti šitą įstatymą. Ačiū.
PIRMININKĖ. E. Šablinskas – prieš.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Ne tai, kad prieš, aš tik tokį palinkėjimą. Norėčiau, kad gerbiamasis daktaras, sakydamas apie tūkstantmečio istoriją, pagrįstų, kokiais faktais arba kokiais dokumentais remdamasis per tūkstantį surinko, kada kas ir kiek prasigėręs buvo, nes statistika atsirado vos porą šimtą metų, o iš tikrųjų manau, kad palaikyti verta.
PIRMININKĖ. Gal galime bendru sutarimu? Bendru sutarimu po pateikimo pritariam Alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 16, 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui. Pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas. Numatomas svarstymas – birželio 19 d.
Ir pritariame po pateikimo Administracinių teisės pažeidimų kodekso 178 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Papildomas – Sveikatos reikalų komitetas. Numatomas svarstymas – birželio 19 d.
16.50 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 308 straipsnio pakeitimo ir 313 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1217 (pateikimas)
Kviečiu dar kartą A. Matulą pateikti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 308 straipsnio pakeitimo ir 313 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1217.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, neišsigąskite, ne apie alkoholį dabar jau. Atsiprašau, aiškinamajame rašte yra parašyta, kad teikia komiteto pirmininkas. Aš teikiau anksčiau, anoje kadencijoje, dabar perregistravome. Projektas atsirado dėl to, kad susitikime su Panevėžio apskrities policijos vadovu (dabar šitas vadovas po rotacijos dirba Šiauliuose) jis išreiškė tokią poziciją, kad reikėtų šiek tiek patobulinti Administracinių teisės pažeidimų kodeksą, nes, pavyzdžiui, administracinei nuobaudai – baudai nėra numatytas senaties terminas, o administracinei nuobaudai – areštui yra numatyta vienų metų senatis. Ir jisai sako, kad vienų metų senatį labai lengvai galima imituoti, atidėti su visokiais nedarbingumo lapeliais, visomis pažymomis ir iš esmės po metų jau negali taikyti tos priemonės. Todėl aš siūlau, atsižvelgdamas į jų prašymą, teikiu siūlymą, kad administracinio arešto senatis būtų taikoma ne vieniems metams, o trejiems, o nuobaudai, kadangi visai yra nenumatyta, aš siūlau įvesti dvejų metų terminą. Tai vėlgi atsižvelgdamas į policijos siūlymą. Aš mačiau Teisės departamento tam tikras pastabas, jog iš esmės reikėtų pritarti, bet jeigu jūs pritartumėte po pateikimo, manau, kvalifikuoti Seimo teisininkai pasakytų, ar vis dėlto čia yra problema, jai reikia pritarti ir tobulinti įstatymo projektą, ar vis dėlto yra kitų argumentų. Labai prašyčiau jūsų, nes tas projektas kilo, taip sakant, iš apačios, susitinkant su gyventojais.
PIRMININKĖ. Dėkoju, jūsų niekas nenori paklausti.
A. MATULAS (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Po pateikimo projektui Nr. XIIP-1217 pritarta. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatoma svarstyti birželio 3 d.
16.52 val.
Švietimo įstatymo Nr. I-1489 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1576 (pateikimas)
Ir paskutinis projektas – Švietimo įstatymo Nr. I-1489 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1576. R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, mes pateikėme tokį nedidelį Švietimo įstatymo 41 straipsnio 7 dalies pakeitimą. Čia mes įvedame, ilgosios, ištisinio vidurinio ugdymo programos mokykloje įgyvendiname atskirus savitus pedagoginės sistemos elementus. Turiu pasakyti, kad tai buvo mūsų su kolege V. M. Čigriejiene siūlyta 2011 m., kai priėmėme Švietimo įstatymą, bet buvo pasakyta, kad tai turima omenyje. Bet vis dėlto aš manau, kad įstatyme įrašyta ta tezė, tas terminas kaip tik būtų įtvirtinimas tos mokyklos, kurios taiko savitos pedagoginės sistemos elementus, tai Montessori, Suzuki, Valdorfo ir kitos. Taip pat atkreipiu dėmesį, kad Teisės departamentas siūlo prijungti ir specializuoto ugdymo krypties programą vykdančias mokyklas. Tiek, ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia O. Leiputė.
O. LEIPUTĖ (LSDPF). Prašom pasakyti, ar nebus spekuliuojama savitos pedagoginės sistemos elementais, ar nebus iškreipiamas jau baigiamas tvarkyti mokyklų tinklas ir ar nebus nuskriaustos mokyklos, kurios tvarkingai laikėsi pertvarkos plano?
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Nemanau, nes jeigu truputį praplečiant, šiuo metu turbūt yra per šimtas mokyklų mūsų šalyje, kurios dar iki 2015 m. rugsėjo 1 d. vykdo ištisinio vidurinio ugdymo programą. Bet manau, kad vis dėlto šita konkreti pasakyta tezė dėl mokyklų, kurios turi savitos pedagoginės sistemos elementų, suteiks galimybę tam tikroms mokykloms, ypač kur yra viena mokykla toje gyvenamoje vietovėje, bus galimybė moksleiviams ir bendruomenei kaip tik įgyti tą ištisinį vidurinį išsilavinimą.
PIRMININKĖ. Klausia J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, ponia posėdžio pirmininke. Iš tiesų aš manau, kad tai yra tikslios priežasties slėpimas, kuri, tarp kitko, mano manymu, yra labai gera. Mes ne kartą pasisakėme, kad reikėtų sudaryti galimybę steigėjams, jeigu yra toks poreikis, jeigu jie mano, kad taip yra naudinga mokiniams, palikti ir galimybę turėti ilgąją vadinamąją gimnaziją ir mieste. Jūs, suprantu, atstovaujate Kauno miestui ir žinau, kokia ten situacija. Dar prieš šio įstatymo pakeitimo įstatymą Kaune buvo daug vadinamųjų mokyklų su tikybos kontekstu, bet esminis dalykas buvo tas, kad būtų išlaikytas vidurinio ugdymo statusas nuo 1 iki 12 klasės. Ar nevertėtų tiesiog aiškiai, drąsiai pasakyti, kad gal vis dėlto mes sudarome tokią galimybę didžiosioms gimnazijoms, kad nereikėtų nenatūraliai, o tiesiog ieškoti būdų išsilaikyti. Ačiū.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Taip, mes ne kartą su jumis esame susitikę Švietimo, mokslo ir kultūros komitete. Ta tema esu ne kartą kalbėjęs, ypač priimant Švietimo įstatymą. Mano kolegė V. M. Čigriejienė ne kartą apie tai yra savo nuomonę išreiškusi. Nenorėčiau sutikti, kad mes bandome ką nors paslėpti ir šiuo terminu kokių nors kitų intencijų turime. Noriu pasakyti, kad vis dėlto labai svarbu, kad tai atitinka tikrai nemažos dalies bendruomenių, taip pat ir Tėvų forumo, nuostatus ir interesus. Aš čia nematau jokio paslėpto dalyko. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar V. M. Čigriejienė – už.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tikrai nieko neslepiame. Gyvenimas tą diktuoja. Jeigu toks demagogas mūsų frakcijos kaip buvęs Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkas V. Stundys pritaria šiam įstatymui abiem rankom, tai, patikėkite, tikrai yra gera pataisa ir įstatymas. Kviečiu visus pritarti ir nieko nebijokite. Ačiū. (Balsai salėje) Ne, tai žinai, kaip jis išvedžioja. Tikrai taip. (Balsai salėje) Kaip? (Balsai salėje: „Gerąja prasme.“ ) Gerąja prasme demagogas.
PIRMININKĖ. O. Leiputė – prieš.
O. LEIPUTĖ (LSDPF). Manyčiau, kad tai yra esminių taisyklių keitimas žaidimui baigiantis. Gimnazijos atsidurs skirtingose padėtyse. Keturmetės, kurios laikėsi įstatymų ir akreditavosi, liks kvailio vietoje. Mokyklos, kurios delsė ir dabar turi 11–12 klases, puls kurti savitas pedagogikas ir sudarys galimybes kitoms šalia esančioms mokykloms merdėti. Vidurinėms mokykloms buvo numatytas ilgas trejų metų laikotarpis apsispręsti, ar pretenduoti į keturmetę gimnaziją, ar į pagrindinę, ar į progimnaziją. Elementų atsiradimas didžiuosiuose miestuose, manau, vėl bus piktnaudžiavimas. Vieną kartą reikia baigti ieškoti išimčių ir būti socialiai teisingiems visoms mokykloms ir visoms mokyklų bendruomenėms, o jeigu netinka, tai reikia iš esmės keisti įstatymą ir leisti visoms mokykloms būti ilgosiomis mokyklomis.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Švietimo įstatymo 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 53 Seimo nariai: už – 26, prieš – 8, susilaikė 19. Nepritarta po pateikimo. Ar grąžiname tobulinti iniciatoriams, ar atmetame? Bet atmesti neužteks balsų, tai gal grąžinkime bendru sutarimu tobulinti? Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš frakcijos vardu prašau perbalsuoti, nes tikrai mes čia nieko nenusižengiame. Komitetai yra, Orinta, neik prieš Kauną ir prieš kitus. Yra Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Jis galutinai nuspręs ir išnagrinės tą klausimą. Po pateikimo nepritarti, nežinau, reikia… drąsos turėti.
PIRMININKĖ. Gerai, profesore, nes paskui visi persigalvos. Tai gal perbalsuojame. Gerai. Vieno balso skirtumas, tai balsuojame. (Triukšmas salėje)
Atmesta. Kaip? Nepritarta. Siūlau grąžinti iniciatoriams tobulinti. Gerai? Pritariame tobulinimui.
17.01 val.
Seimo narių pareiškimai
Gerbiamieji kolegos, dar liko vienas darbotvarkės klausimas – Seimo narių pareiškimai. Yra du pareiškimai. Kviečiu Z. Jedinskį.
Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamoji posėdžio pirmininke, paskutiniuoju metu Lietuvoje prasidėjo bekompromisė kova su Kremliaus agentais. Reikia tik pasidžiaugti, kad daugiausia jų atskleidė visų mūsų gerbiamas V. Landsbergis. Jis pareiškė, kad tie, kurie nori… referendumo dėl žemės pardavimo iniciatoriai turi sąsają su V. Putinu. O tų, kurie pasirašė dėl referendumo, yra 300 tūkst. Vadinasi, kas dešimtas Lietuvos pilietis yra atviras Kremliaus agentas. O kiek yra pasislėpusių?
Todėl aš nesistebiu, kad vakar per Seimo posėdį VSD vadovas skundėsi, kad jam trūksta lėšų, jėgų kovai su Kremliaus agentais. Norėdamas jam padėti labai nuoširdžiai, aš noriu pasakyti, kad sutaupyti lėšų ir jėgų galima, bet ne ten reikia ieškoti.
Reaguodamas į didelį rezonansą sukėlusį Valstybės saugumo departamento vadovo pasisakymą Lietuvos Respublikos Seime apie Europos Parlamento nario V. Tomaševskio tariamą nenorą kalbėti su Saugumo departamentu, pareiškiu, kad šis nepagrįstai išpūstas ir realaus pagrindo neturintis klausimas yra VSD dalyvavimas rinkimų kampanijoje, o tai draudžia mūsų šalies įstatymai.
Lietuvos lenkų rinkimų akcijos lyderis šį mėnesį iš tikrųjų sulaukė neprisistačiusio asmens telefoninio skambučio. Anonimas nurodė, kad skambina iš Saugumo departamento, o V. Tomaševskiui pasiteiravus apie skambučio tikslą, vyras pabrėžė, kad tai nėra telefoninis pokalbis. Po tokio asmens pareiškimo V. Tomaševskis atsakė, kad jeigu asmens viršininkas iš tikrųjų yra VSD vadovas, su juo jis rasiąs laiko pasikalbėti. G. Grinos skambučio Lietuvos lenkų rinkimų akcijos lyderis taip ir nesulaukė.
Tokie saugumo institucijos veiksmai Europos Sąjungos valstybėje narėje nėra priimtini, o prieš netrukus šalyje vyksiančius rinkimus vertintini kaip dalyvavimas politiniuose žaidimuose. Tai sudaro pagrindą kitiems politikams pulti ir apšmeižti vieną iš kandidatų tapti šalies Prezidentu.
Neatmestina galimybė, kad po VSD vadovo pareiškimo kilęs šis ir kiti skandalai yra užsakyti tų, kurie remia vieną iš Prezidento rinkimų dalyvių. Jeigu šis įtarimas yra pagrįstas, su liūdesiu tenka konstatuoti, kad grįžtama prie vienos iš partijų ir saugumiečių valdžios susiliejimo, kai paminama kitų partijų atstovų teisė į žodžio ir asmens laisvę. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu kitam pareiškimui J. Narkevičių.
J. NARKEVIČ (LLRAF). (Kalba lenkų kalba) …o šiandien mes dar čia gyvename. Taigi amžinąjį atilsį bus kitame pasaulyje, bet mums dar reikia sutvarkyti šį pasaulį.
Gerbiamieji, tikrai nejuokaudamas ir nenorėdamas, ir neplanuodamas šiandien pasisakyti, tačiau per Vyriausybės valanda buvęs ir girdėjęs tam tikrą klausimą, tiesiog turėčiau sureaguoti, nes mūsų situacija tikrai yra gana rimta, irgi vertinu kaip karo priešakivaizdą, ir, manau, reikia iš karto reaguoti, ką ir darome, jeigu kažkas ne taip yra suprasta.
Norėčiau tikėti, kad tam tikri pasakymai yra ne dėl noro sukompromituoti arba žaisti kažkokia trečiąja korta kitos valstybės, o tiesiog dėl blogo lietuvių kalbos mokėjimo, nes kaip kitaip pavadinti, jeigu tikrai neteisingai yra išversti žodžiai, kurie yra pasakyti kita kalba?
Aš pacituosiu. Ponas V. Tomaševskis, apie jį yra kalba, būdamas Šalčininkuose, išties išsakė tokius žodžius: (Lenkų kalba skaito V. Tomaševskio žodžius). Kaip išversti? Vertimas yra toks: „Jeigu šiandien mums draudžia vartoti gimtąją kalbą privačiose valdose, tai negalime būti tikri, kad laikui bėgant nebus uždrausta gimtoji kalba ir ant antkapių.“
O kaip yra sakoma šiandien, kaip pasakė gerbiamasis V. Juozapaitis? Neva ponas Valdemaras pasakė, kad yra uždrausta kalbėti lenkiškai savo namuose. Nors, beje, aš turiu įrodymų, kad tikrai tokių siekių individualių pasitaiko, nes kai kurie mokytojai, kurie moko vaikus iš lenkų šeimų, bet moko lietuviškai, sako jiems, kad dėl geresnio lietuvių kalbos mokėjimo jūs ir namuose kalbėkite lietuviškai. Taigi ir tas teiginys nėra melagingas.
Tačiau jeigu mes kalbame apie vertimą, tai visiškai kita prasme, taip pat, kaip ir buvo pabrėžta, kad prašo pagalbos savo tėvynės Lenkijos. Lenkų sąjungoje yra toks pasakymas (Kalba lenkų kalba): Lietuva – tėvynė, o Lenkija… Aš raginčiau kalbininkus atrasti tinkamą žodį žodžiui (lenkiškas žodis). Ką tai reiškia (lenkiškas žodis)?
Dar vienas sutapimas. Neseniai mūsų kolega ponas Zbignevas irgi perskaitė pranešimą. Buvom priversti tai padaryti, nes buvome LRK neteisingai apkaltinti. Dabar darau tam tikrą sąsają. Sąsają su kuo? Mes neseniai, antradienį, nepalaikėme LRT balsavimo dėl reklamos, dėl papildomų lėšų, dėl ko mes jau girdime tam tikrą priespaudą mums, kad štai, prašau, yra toks ar toks neteisingas interpretavimas. Maža to, šiandien sužinojau, kad labai sumažėjus lenkų kalbos redakcijai pinigų ir taip bus sumažinta. Kas tai, ne priespauda?
Pabaigai norėčiau pacituoti ir šiandien išsakytus mūsų gerbiamosios Prezidentės žodžius. Pažiūrėkime, cituoju: „Kuo esame stiprūs, o kur vis dar pažeidžiami, kad galėtume nesiblaškydami ir pasiduodami svetimoms įtakoms spartesniu ir platesniu žingsniu eiti į priekį.“ Yra pasakyta, kaip teiginys, geras. „Jau vaduojamės iš politinės korupcijos voratinklio. Partijos mokosi gyventi be verslo finansavimo.“
Taigi norėčiau pasakyti, kad Lenkų rinkimų akcija be to finansavimo ilgą laiką verčiasi. Mes esame laisvi nuo verslo struktūrų. Mes esame laisvi nuo žiniasklaidos ir todėl esame saugūs ir atsparesni visokioms tokioms provokacijoms. Reikėtų tik VSD vadovui susimąstyti, kodėl vadinamieji pseudopatriotai bando pateikti, remdamiesi klaidinga informacija, sukurti tokią provokacinę priešpriešą? Kam būtent jie arba jų siekiai tarnauja, kad būtent tie siekiai tarnauja kažkokiai trečiai valstybei. Siūlau susimąstyti.
Ačiū už dėmesį. Ir nepykite, prašau, kad mes gana dažnai užimame jūsų laiką. Tikiuosi, kad palinkėsiu jums ir padėkosiu už išklausymą… Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, liko dar vienas klausimas, nes pamačiau, kad atėjo kolega K. Masiulis. Gal leisime dar jam pristatyti vieną klausimą? Bet iki kol ateis K. Masiulis, replika – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Repliką norėčiau pasakyti. Gerbiamasis vicepirmininke, pati savo ausimis girdėjau ir regėjau iš televizijos ekrano, kaip V. Tomaševskis teigia, kad lietuviai draudžia kalbėti ir namuose lenkiškai. Prašom pasakyti, aš nenoriu, kad būtų šmeižiama Lietuva, kad būtų šmeižiama mūsų valstybė, kurioje jūs gyvenate. Jūs esate etninė mažuma. Ir lenkai turi tokias sąlygas, kad nė viena mažuma nė vienoje šalyje tokių sąlygų neturi – ir mokykla, ir aukštoji mokykla, na, viskas. Aš nežinau, ko jums trūksta. Yra mišrios šeimos, lietuviškos, lenkiškos šeimos. Jūs vedate lietuvaites, lietuvaitės santuokoje yra su lenkais ir puikiai gyvena. Ko jums reikia? Jūs kalbate lenkiškai ir Seime. Aš nežinau, ko jūs nepatenkinti tais lietuviais? Būkite žmonės. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Jaroslavai, gal… Man atrodo, tiesiog apsikeista nuomonėmis, visi gražiai taikiai gyvename, išspręsime visas problemas.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ar galima?
17.10 val.
Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-894 (pateikimas)
PIRMININKĖ. K. Masiulis pristato Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-894.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pasakysiu pradžioje vieną sakinį. Aš labai gerbiu lenkus, kuriuos pažinau savivaldybėje kaip labai gerus partnerius, labai geri politikai partneriai buvo, ištikimi ir tikrai principingi.
O dabar pristatau tą klausimą dėl nekilnojamojo turto. Idėja labai paprasta. Tas prabangos mokestis, kuris čia taip yra pavadintas prabangos mokesčiu, nekilnojamasis turtas, kuris virš milijono vertės, yra apmokestinamas, kad jis būtų ten, kur surenkamas, ten ir liktų. Aš siūliau iš pradžių platesnį įstatymo projektą, kad būtų ir kartelė nuleista. Dabar bent tai, kad liktų ten, kur turėtų būti. Tada buvo pasakyta, kad tai daliai būtų galima pritarti, žiūriu į kairę pusę, nes buvo pasakyta, kad kitų metų biudžete būtų galima pritarti. Tai bent šiai daliai pritarkime. Ir labai gaila, kad pirmo savo klausimo negalėjau pristatyti, nes norėjau labai karčių pipirų išsakyti Konstituciniam Teismui ir sampratai, kaip yra interpretuojama Konstitucija. Gaila, kad turėjau būti kitur.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis kolega, šį jūsų pasiūlymą, sakykime, inicijavo Savivaldybių asociacija, kažkuri savivaldybė ir kiek tai sudarytų biudžeto pinigėlių?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Yra 5 mln. Kada buvo pristatomas pirmą kartą, kai aš pristačiau šį klausimą iš dviejų dalių, pamažinti kartelę ir šia dalimi, tada aš girdėjau replikas, taip pat ir iš premjero, kad nuo kitų metų galėtų būti. Aš į tai ir sureaguoju, kad nuo kitų metų, nes tai yra mūsų mokestinė filosofija. Šis mokestis yra savivaldybinis mokestis.
PIRMININKĖ. Klausia K. Glaveckas, jo nematau. M. Zasčiurinsko irgi jau nematau. R. Baškienę matau.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis kolega, aišku, kad savivaldybių pritarimą ir jų siūlymą jūs, matyt, čia ir išdėstėte. Ar su Finansų ministerija teko diskutuoti ir kiek pagrįstas jūsų teikimas ir galimas šio sprendimo teigiamas įgyvendinimas?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Tikrai nediskutuota su Finansų ministerija. Aš manau, jeigu jūs pritarsite po pateikimo, jie pateiks savo išvadą neišvengiamai. Aišku, kad būtinai reikia išgirsti jų nuomonę. Tačiau jeigu mes turime tam tikrą mokesčių filosofiją ir logiką, tai laikykimės tos logikos, nebeiškreipkime, nes priešingu atveju pusė mokesčių, kurie yra grynai savivaldybiniai, pasidarys nebesavivaldybiniai. Ir dabar aš matau tą pavojingą tendenciją, nes įsivaizduoju, kad kartelė važiuos žemyn. Tegul ir lieka ten, kur privalo likti.
PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo nary, jūs priklausote opozicijai ir man nuostabu, kad siūlote tai. Aš manau, kad čia yra nesąmonė.
K. MASIULIS (TS-LKDF). O kodėl?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Kodėl? O todėl, kad, pavyzdžiui, jeigu kas turi žemės, pavyzdžiui, mano kaimynas K. Starkevičius turi traktorių, tai jūs įskaitysite visus pinigus ir mokės milžiniškus mokesčius kad ir tai savivaldybei? Baikite.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jūs, matyt, neteisingai supratote. Čia yra siūloma, kad tą mokestį, kuris jau dabar ir taip surenkamas, vadinamąjį nekilnojamojo turto prabangos mokestį, jeigu turite namą ar kelis namus, kurie verti daugiau negu milijoną, tai nuo virš milijono pradedame mokėti. Aš sakau, kad jis turi patekti, kaip ir priklauso nekilnojamojo turto mokesčiui, į tą savivaldybę, kurioje surenkamas. Ir ateityje, kai mes mažinsime kartelę, o aš manau, kad mes taip darysime, aš esu už tai, kad patektų irgi į savivaldybes, ten, kur ir privalo būti. Štai visa idėja.
PIRMININKĖ. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų visai geras įstatymo projekto pataisymas. Sakykite, ar nenorėtumėte jo išplėsti ir padaryti, kad mokėtų turto mokestį ne kaip prabangos mokestį, bet kaip turto mokestį visi, kas valdo turtą?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Norėčiau. Bet aš aną kartą pasiūliau kartelę nuleisti iki 750 tūkst., ir buvo atmesta ta idėja. Bent šiai daliai nebuvo prieštaraujama. Mielai pakartočiau ir tuos 750 tūkst., turėdamas omenyje, kad kažkada, būtų pageidaujama nelabai tolimoje ateityje, visi mokėtume, visi. Tik aišku, galbūt išimtį padarytume pirmam būstui. Tai sutikčiau su tuo.
PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Mielasis kolega, jūs turbūt siūlydamas iki galo neįsigilinote į šiuos reikalus. Noriu jums priminti. Šis jūsų įstatymas tiktų tik rajonų savivaldybėms. Imkime visą Pakaunę, Pavilnį, Klaipėdos rajoną, Šiaulių rajoną. Visi šie turtingi žmonės išsistatę savo sodybas rajonuose. O jie dirba ir gauna verslą pačiuose didžiuosiuose miestuose. Čia iškreipia visus rezultatus, ne nuopelnas šitų rajonų. Todėl labai teisingai, kad eina į valstybės…
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ne visai teisingai jūs informuotas. tie 5 mln. pagal savivaldybes pasiskirsto maždaug taip, galiu suklysti, bet apytiksliai, atrodo, 3,5 mln. atitektų Vilniui, kažkiek atitektų Neringai, Klaipėdai, dar, atrodo, Šiauliams ir Kaunui, daugiau niekam. Bet jeigu mes leisime kartelę, tai tada plis labai stipriai. Taip, tada ir Vilniaus rajonui, taip.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Kreipiausi į R. J. Dagį, jūs esate už? Nėra prieš, gal nekalbėsime? Atsirado E. Šablinskas. Ar čia jūs žaidžiate? Kalbėsite ar ne? Ne. Tai tada, gerbiamieji… Dabar V. Kamblevičius. Tada, Rimantai, kalbėkite ir jūs už.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, tikrai racionalus siūlymas, nes mes ne viską gerai čia sutvarkėme su tais savivaldybės mokesčiais, įskaitant ir žemės mokestį, kuris dabar formaliai keliauja į savivaldybes, bet paskui, kitais metais, gali būti perskirstomas visokiais kitokiais rodikliais, ir faktiškai iš to, kad savivaldybės uždeda tą mokestį, jos jokios naudos neturi. Savivaldybės mokesčiai turi nukeliauti į tą savivaldybę, kuriai jie yra ir skirti. Ir čia ne tik konservatoriai, bet kiek man teko kalbėti ir su socialdemokratų, ir darbiečių merais, visi tai puikiausiai suvokia. Todėl, man atrodo, tai logiškas sprendimas ir reikia tai įtvirtinti, kitaip tas mokestis netenka prasmės, nes savivaldybė turi vykdyti teritorijoje tam tikrą savo politiką.
PIRMININKĖ. V. Kamblevičius – prieš.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš užduodamas klausimą pasakiau, kad iš tikrųjų čia neįsigilinta į šito projekto pateikimo esmę ir jis yra iškraipytas. Čia ne šitų priemiestinių savivaldybių nuopelnas, kad jų žemėse atsirado prabangus turtas. Tiek. Siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritariate šiam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 42 Seimo nariai: už – 23, prieš – 6, susilaikė 13. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Biudžeto ir finansų, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių. Numatomas svarstymas – birželio 5 d.
Gerbiamieji kolegos, prašau dar dėmesio. Siūlau Vyriausybės išvados dėl šito projekto, kadangi yra pinigai. Ar pritariate? (Balsai salėje) Pritarta.
Na, dabar iš tikrųjų visi šios dienos klausimai baigti. Kviečiu registruotis.
Užsiregistravo 41 Seimo narys. Kovo 27 d. vakarinį plenarinį posėdį baigėme. (Gongas) Gero vakaro.
* Santrumpų reikšmės: DKF – frakcija „Drąsos kelias“; DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.