LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

Sveikatos reikalų komitetas

PAPILDOMO KOMITETO IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS Bausmių vykdymo kodekso 174 straipsnio pakeitimo įstatymo projektO

(Nr. XIIIP-4049)

2019-11-06 Nr. 111-P-40

Vilnius

Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkė A. Kubilienė, Komiteto pirmininko pavaduotojas K. Bartkevičius, Komiteto nariai A. Armonaitė, I. Degutienė, D. Kaminskas, A. Kirkutis, R. Martinėlis, L. Matkevičienė, A. Matulas, I. Rozova, A. Vinkus.

Komiteto biuras: Biuro vedėja J. Bandzienė, patarėjai K. Civilkienė, E. Jankauskas, V. Valainytė, padėjėja M. Neverkevičienė.

Kviestieji asmenys: teisingumo ministras E. Jankevičius, teisingumo viceministras Ž. Plytnikas, Teisingumo ministerijos atstovas T. Rutkūnas, sveikatos apsaugos ministras A. Veryga, sveikatos apsaugos viceministrai A. Šešelgis, L. Jaruševičienė, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovai V. Srogė, R. Kiudytė, M. Mickė, K. Rušinskas, Ministro Pirmininko patarėjas sveikatos, jaunimo ir nevyriausybinių organizacijų klausimais P. Gradeckas, Valstybinės ligonių kasos atstovai G. Kacevičius, D. Berūkštienė, T. Ragauskas, Lietuvos profesinės sąjungos „Solidarumas“ atstovė K. Krupavičienė.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	Įvertinę projektą dėl jo atitikties Konstitucijai, įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 1. Projekto 1 straipsniu keičiamo Bausmių vykdymo kodekso 174 straipsnio 3 dalyje, derinant su projekto 2 straipsnio 2 dalies nuostatomis, prieš žodį „priima“ įrašytinas žodis „paskyrimo“.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti
2.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	2. Kadangi projekto 1 straipsniu keičiamo Kodekso 174 straipsnio 2 dalyje yra nurodyta, kad pirminio lygio ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos pataisos įstaigų patalpose, siekiant teisinio aiškumo bei tarpusavyje derinant projekto nuostatas, projekto 1 straipsniu keičiamo Kodekso 174 straipsnio 4 dalyje taip pat reikėtų patikslinti, kur yra teikiamos antrinio lygio asmens sveikatos priežiūros paslaugos, kurias teikia laisvės atėmimo vietų ligoninės.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti
3.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	3. Projekto 1 straipsniu keičiamo Kodekso 174 straipsnio 3 dalyje siūloma nustatyti, kad tuo atveju, kai laisvės atėmimo vietų ligoninė arba pataisos įstaigų asmens sveikatos priežiūros padaliniai dėl objektyvių priežasčių negali užtikrinti pirminio lygio ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo, šias paslaugas pagal sudarytas sutartis pataisos įstaigų patalpose privalo užtikrinti tos savivaldybės, kurios teritorijoje veikia pataisos įstaiga, pirminio lygio ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikianti asmens sveikatos priežiūros įstaiga. Vertinant šią nuostatą, būtina atkreipti dėmesį į kelius aspektus. Pirma, šios normos nuostatos yra nelogiškos ir iš dalies prieštaraujančios tarpusavyje. Pažymėtina, kad pats reguliavimas, nustatantis, kad paslaugos būtų teikiamos sutarčių tarp pataisos įstaigų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų pagrindu suponuoja, kad paslaugos būtų teikiamos sutartinai, t. y. savanorišku asmens sveikatos priežiūros įstaigos apsisprendimu ir sutikimu teikti šias paslaugas pataisos įstaigų patalpose. Toks reguliavimas yra suprantamas, nes asmens sveikatos priežiūros specialistų, kurių darbo vieta yra savivaldybės asmens sveikatos priežiūros įstaiga, nenoras vykti į pataisos įstaigų patalpas, kuriose yra nustatytas specialus režimas, būtų suprantamas. Atsižvelgiant į tai, pati formuluotė, numatanti, kad savivaldybių asmens sveikatos priežiūros įstaigos „privalo užtikrinti“ nuteistųjų asmens sveikatos priežiūrą pataisos įstaigų patalpose, yra teisiškai ydinga. Manome, kad Kodekse turėtų būti tiesiog nustatyta, kad savivaldybių asmens sveikatos priežiūros įstaigos, sudariusios sutartį su pataisos įstaigomis, užtikrina nuteistųjų, atliekančių arešto, terminuoto laisvės atėmimo ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes, asmens sveikatos priežiūrą pataisos įstaigų patalpose. Atitinkami reikėtų atsisakyti nuostatos, nustatančios savivaldybių tarybos teisę imperatyviai įpareigoti savivaldybės asmens sveikatos priežiūros įstaigą, kuri teiktų tokias paslaugas. Antra, svarstytina, ar projekte neturėtų būti įtvirtintas reguliavimas, numatantis tuo atvejus, kai jokia savivaldybės asmens sveikatos priežiūros įstaiga nesutinka sutartiniu pagrindu teikti asmens sveikatos priežiūros paslaugų pataisos įstaigų patalpose, t. y. svarstytina, ar neturėtų būti numatyta, kad tokiu atveju pati valstybė per valstybės asmens sveikatos priežiūros įstaigas būtų įpareigota vykdyti šią funkciją.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti
4.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	4. Projekto 2 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 3 dalį, įsigalioja 2020 m. sausio 1 d. Tuo tarpu, projekto 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas 3 mėnesių laikotarpis po įstatymo įsigaliojimo, per kurį savivaldybės, kurios teritorijoje veikia pataisos įstaiga, taryba, privalo paskirti konkrečią pirminio lygio ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas teiksiančią sveikatos priežiūros įstaigą, kuri užtikrins asmens sveikatos priežiūros paslaugas nuteistiesiems, atliekantiems arešto, terminuoto laisvės atėmimo ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes, o šios sveikatos priežiūros įstaigos vadovas su laisvės atėmimo vietų ligonine arba su pataisos įstaiga, kurioje įsteigtas asmens sveikatos priežiūros padalinys, sudaryti atitinkamą sutartį. Šios nuostatos svarstytinos dėl kelių priežasčių. Pirma, abejotina, ar tikslinga nustatyti 3 mėnesių terminą po įstatymo įsigaliojimo sveikatos priežiūros įstaigos paskyrimui ir sutarties sudarymui, kai realiai įstatymo nuostatos, jam įsigaliojus, nebus taikomos tuos 3 mėnesius. Vadovaujantis teisės technikos taisyklėmis, priimant įstatymą turi būti numatytas toks įstatymo įsigaliojimo terminas, per kurį būtų įmanoma priimti įgyvendinamuosius teisės aktus. Siūlytina šiuo atveju nustatyti vėlesnį įstatymo įsigaliojimo terminą arba pavesti savivaldybių taryboms paskirti atitinkamas sveikatos priežiūros įstaigas ir šių įstaigų vadovams sudaryti atitinkamas sutartis iki įstatymo įsigaliojimo. Antra, kadangi projekto 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas tikslus terminas, projekto 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas terminas taip pat turi būti išreikštas tikslia data – vietoj žodžių „per tris mėnesius nuo šio įstatymo įsigaliojimo“ įrašant žodžius „iki 2020 m. balandžio 1 d.“ Trečia, projekto 2 straipsnio 2 dalyje vietoj žodžių „savivaldybės, kurios teritorijoje veikia pataisos įstaiga, taryba“ įrašytini žodžiai „savivaldybių, kurių teritorijoje veikia pataisos įstaigos, tarybos“, vietoj žodžių „privalo paskirti“ įrašytinas žodis „paskiria“, vietoj žodžių „šios sveikatos priežiūros vadovas“ įrašytini žodžiai „šių sveikatos priežiūros įstaigų vadovai“, vietoj žodžio „sudaryti“ įrašytinas žodis „sudaro“, o po skaičiaus „1“ įrašytini žodžiai „straipsniu keičiamo Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso 174“.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti
5.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	5. Svarstytina, ar projekto 2 straipsnyje, reglamentuojančiame įstatymo įgyvendinimą, neturėtų būti nurodytas subjektas, įgaliotas nustatyti arčiausiai prie pataisos įstaigų esančias valstybės asmens sveikatos priežiūros įstaigas, kuriose būtų teikiamos antrinio ir tretinio lygio asmens sveikatos priežiūros paslaugos nuteistiesiems, atliekantiems arešto, terminuoto laisvės atėmimo ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai: negauta.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai: negauta.

6. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:

6.1. Sprendimas: Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso 174 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-4049 grąžinti inicitoriams tobulinti, atsižvelgiant į žemiau išdėstytus argumentus.

Argumentai:

Dėl siūlymo suimtuosius ir nuteistuosius gydyti Privalomojo sveikatos draudimo (toliau – PSD) fondo biudžeto lėšomis:

PSD sistema grindžiama bendra valstybės ir visuomenės narių atsakomybe, visų nuolat Lietuvoje gyvenančių asmenų pareiga dalyvauti šioje sistemoje ir mokėti PSD įmokas, kurių sumokėjimas suteikia teisę gauti iš PSD fondo biudžeto apmokamas asmens sveikatos priežiūros (toliau – ASP) paslaugas. Išimtiniais atvejais, kuomet dėl objektyvių priežasčių asmenys negali patys dirbti ir patys sumokėti PSD įmokų (pensininkai, neįgalieji, vaikai ir kt.), PSD įmokas už šiuos, labiausiai socialiai pažeidžiamus, asmenis sumoka valstybė. Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIIP-4048 ir jį lydinčiaisiais įstatymų projektais Nr. XIIIP-4049–XIIIP-4052 siūloma papildyti valstybės biudžeto lėšomis PSD draudžiamų asmenų sąrašą, įtraukiant į jį suimtuosius ir nuteistuosius, atliekančius arešto, terminuoto laisvės atėmimo ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes, o tai reiškia, kad sveikatos priežiūros įstaigų, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Teisingumo ministerija, finansavimo našta bus perkeliama PSD fondui.

Atkreiptinas dėmesys, kad Sveikatos sistemos įstatymo 47 straipsnio 2 dalies 4 punkte nustatyta, kad kardomojo kalinimo vietose esančių ir nuteistųjų asmenų sveikatos priežiūra priskiriama valstybės laiduojamai (nemokamai) sveikatos priežiūrai, o šio įstatymo 77 straipsnio 6 dalyje, taip pat Sveikatos draudimo įstatymo 6 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad šių asmenų sveikatos priežiūra finansuojama iš valstybės biudžeto.

Svarbu pažymėti, kad valstybės biudžeto įmoka, mokama už valstybės lėšomis PSD draudžiamus asmenis yra ženkliai mažesnė už kitų PSD mokėtojų mokamas PSD įmokas ir nepadengia teikiant ASP paslaugas patiriamų išlaidų, kurios apie 40 procentų viršija gaunamas pajamas iš valstybės biudžeto už valstybės draudžiamus asmenis. Susidaręs skirtumas dengiamas iš PSD fondo, kurį didžiąja dalimi sudaro dirbančių asmenų įmokos, todėl atitinkama lėšų suma mažėja sveikatos priežiūrai skiriamas finansavimas, t. y. pacientams suteikiama mažiau paslaugų ir tokiu būdu blogėja jų prieinamumas.

Taip pat pažymėtina, kad Valstybės kontrolė 2019 m. balandžio 15 d. Sveikatos priežiūros sistemos vertinimo ataskaitoje pažymėjo, kad valstybė yra prisiėmusi finansinių galimybių neatitinkančius įsipareigojimus PSD fondo biudžetui – mokėti už 19 (šiuo metu – 20) grupių draudžiamuosius valstybės lėšomis ir skirti asignavimus valstybės funkcijoms vykdyti. Kartu pažymėta, kad valstybės lėšomis turėtų būti remiama tiek socialiai jautrių grupių, kiek valstybė pajėgia remti, ir finansuojamos tik tos funkcijos, kurių finansavimą valstybė pajėgi užtikrinti. Atsižvelgiant į šiuos Valstybės kontrolės pastebėjimus, nesuprantamas įstatymų projektų teikėjų siūlymas prisiimti dar daugiau įsipareigojimų PSD fondo biudžetui. Šiame kontekste paminėtina, kad 2019 m. sausio 12 d. Seimas priėmė Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIII-1950, kuriuo buvo nustatyta, kad nuo 2019 m. gegužės 1 d. PSD fondas disponuoja valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis asmenų, laikomų laisvės atėmimo vietų įstaigose, gydymui nuo pavojingų užkrečiamųjų ligų reikalingiems vaistams įsigyti. Tačiau reikalingos lėšos 2019 metams nebuvo skirtos, jų neplanuojama skirti ir 2020 metams. Tai patvirtina Valstybės kontrolės išsakytas pastabas, kad valstybė nėra pajėgi įvykdyti visų prisiimtų įsipareigojimų PSD fondo biudžetui.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, abejotina, ar valstybė turėtų prisiimti dar daugiau finansinių galimybių neatitinkančių įsipareigojimų, jų naštą perkeliant PSD fondo biudžetui. PSD fondui tai gali būti per didelis finansinis krūvis, dėl to, tikėtina, nukentės pacientams teikiamų ASP paslaugų kokybė ir prieinamumas, gali kilti sunkumų atsiskaitant su ASP įstaigomis už apdraustiesiems suteiktas ASP paslaugas, išduotus kompensuojamuosius vaistus ir medicinos pagalbos priemones.

Komiteto nuomone, suimtųjų ir nuteistųjų asmenų sveikatos priežiūrai turėtų būti skiriami papildomi valstybės biudžeto asignavimai.

Dėl pareigos sudaryti sutartis tarp pataisos įstaigų ir ASP įstaigų:

Projektu siūlomas reguliavimas, pagal kurį, laisvės atėmimo vietų ligoninei arba pataisos įstaigų ASP padaliniams negalint užtikrinti pirminio lygio ambulatorinių ASP paslaugų teikimo, šių paslaugų teikimą pagal sudarytas sutartis pataisos įstaigų patalpose privalo užtikrinti tos savivaldybės, kurios teritorijoje veikia pataisos įstaiga, pirminio lygio ambulatorines ASP paslaugas teikianti ASP įstaiga, yra ydingas ta apimtimi, kuria savivaldybių tarybos įgyja teisę imperatyviai įpareigoti savivaldybės ASP įstaigą, kuri teiktų pirminio lygio ambulatorines ASP paslaugas pataisos įstaigų patalpose, o ASP įstaigos yra įpareigojamos tokias sutartis sudaryti. Pirma, ASP paslaugų teikimas sutarčių pagrindu turėtų suteikti galimybę pačiai ASP įstaigai spręsti dėl tokios sutarties sudarymo ir ASP paslaugų teikimo, t. y. ASP paslaugos pataisos įstaigų patalpose turėtų būti teikiamos savanorišku ASP įstaigų sutikimu. Atitinkami neturėtų likti nuostatų, įtvirtinančių savivaldybės tarybos teisę imperatyviai įpareigoti savivaldybės ASP įstaigą, kuri teiktų tokias paslaugas. Antra, neaišku, kaip būtų įgyvendintos minėtos nuostatos, nes sveikatos priežiūros specialistai, kurių darbo vieta yra ASP įstaiga, būtų priversti vykti teikti ASP paslaugas pataisos įstaigų patalpose, kuriose nustatytas specialus režimas, taip pat, kaip būtų sprendžiamos situacijos, jei sveikatos priežiūros specialistai nesutiktų teikti ASP paslaugų pataisos įstaigų patalpose.

Dėl bausmių vykdymo sistemos medikų nepakankamo darbo užmokesčio:

Taip pat atkreiptinas dėmesys, kad aiškinamajame rašte nurodoma, kad siūlomais įstatymų pakeitimais ketinama išspręsti bausmių vykdymo sistemos medikų nepakankamo darbo užmokesčio problemas, t. y. PSD mokėtojų surinktomis įmokomis siūloma finansuoti sveikatos priežiūros įstaigas, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Teisingumo ministerija. Komiteto nuomone, laisvės atėmimo vietų ligoninėse dirbančių darbuotojų darbo užmokesčio problemos neturėtų būti sprendžiamos tokiu būdu.

6.2. Pasiūlymai: nėra.

7. Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 1, susilaikė – 2.

8. Komiteto paskirti pranešėjai: A. Kubilienė, A. Matulas.

Komiteto pirmininkė	Asta Kubilienė

Sveikatos reikalų komiteto biuro patarėja Kristina Civilkienė

Sveikatos reikalų komiteto biuro patarėja (ES) Vesta Valainytė