Lietuvos Respublikos MIŠKŲ įstatymo NR. I-671 11 straipsniO pakeitimo ĮSTATYMO ir Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo nr. I-301 31 straipsnio papildymo įstatymO PROJEKTų

aiškinamasis raštas

1. Įstatymo projekto rengimą paskatinusios priežastys, parengto projekto tikslai ir uždaviniai

Krašto apsaugos ministerija parengė Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą (toliau – Miškų įstatymo projektas) ir Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo Nr. I-301 31 straipsnio papildymo įstatymo projektą (toliau – Saugomų teritorijų įstatymo projektas), kurių tikslai yra:

1.1. užtikrinti galimybę visais atvejais miško žemę, esančią krašto apsaugos sistemai priklausančiose teritorijose, paversti kitomis naudmenomis, kad krašto apsaugai skirtas teritorijas būtų galima plėtoti pagal krašto apsaugos reikmes. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, siūloma Lietuvos Respublikos miškų įstatyme (toliau – Miškų įstatymas) įtvirtintą išimtinį atvejį, kai miško žemę leidžiama paversti kitomis naudmenomis krašto apsaugos tikslais, išplėsti, kad jis apimtų skirtingų grupių ir saugomose teritorijose augančius miškus. Galimybė miško žemę paversti kitomis naudmenomis krašto apsaugos tikslais formuojamose teritorijose numatyta Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 5 punkte. Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 ir 3 dalys detalizuoja miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis sąlygas tam tikrų grupių miškuose ar saugomose teritorijose augančiuose miškuose. Miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis saugomose teritorijose augančiuose miškuose sąlygos pakartotos Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo (toliau – Saugomų teritorijų įstatymas) 31 straipsnio 8 dalyje. Tačiau Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalyje įtvirtintos išimties, leidžiančios miško žemę paversti kitomis naudmenomis krašto apsaugos tikslais, nėra nei Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse, nei Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio 8 dalyje.

Praktikoje taikant Miškų įstatymo 11 straipsnio ir Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio nuostatas, reglamentuojančias miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, kyla būtinybė Miškų įstatyme ir Saugomų teritorijų įstatyme tikslinti miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis sąlygas ir numatyti, kad išimtis krašto apsaugos tikslais būtų taikoma ir skirtingų grupių miškuose, kaip nurodyta Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 dalyje, bei miškuose, augančiuose saugomose teritorijose, kaip nustatyta Miškų įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje ir Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio 8 dalyje. Vykdant krašto apsaugai skirtų teritorijų ir infrastruktūros plėtrą, iškyla poreikis (kai būtina įrengti karinio mokymo infrastruktūrą, atitinkančią karinės technikos ir ginkluotės naudojimo specifiką ir pan.) miško žemę paversti kitomis naudmenomis ir Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 dalyje paminėtų grupių miškuose ar saugomose teritorijose augančiuose miškuose, kai saugomos teritorijos patenka į krašto apsaugai skirtų teritorijų ribas. Pagal šiuo metu galiojantį teisinį reglamentavimą to padaryti neįmanoma. Tokia situacija lemia, kad kai kurių krašto apsaugai skirtų teritorijų negalima tinkamai plėtoti ir naudoti krašto apsaugos tikslais.

Pažymėtina, kad dabartinė Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 5 punkto, leidžiančio miško žemę paversti kitomis naudmenomis, formuluotė („5) krašto apsaugos teritorijoms, skirtoms valstybės sienos apsaugai ir specialiems krašto apsaugos tikslams, formuoti;“) yra tikslintina, nes:

- krašto apsaugos teritorijos ir teritorijos, skirtos valstybės sienos apsaugai, nėra apibendrintai vadinamos krašto apsaugos teritorijomis. Šios teritorijos yra valdomos ir administruojamos atskirų juridinių asmenų – Krašto apsaugos ministerijos ir Vidaus reikalų ministerijos (Valstybės sienos apsaugos tarnybos). Taip pat Lietuvos Respublikos žemės įstatymo 29 straipsnyje teritorijos krašto apsaugos tikslams ir teritorijos valstybės sienos apsaugos tikslams išskiriamos kaip atskiri žemės naudojimo būdai;

- Lietuvos Respublikos teisės aktai neapibrėžia, kas yra specialieji krašto apsaugos tikslai;

- galimybė miško žemę paversti kitomis naudmenomis krašto apsaugos tikslais neturi apsiriboti vien tik teritorijų formavimu, t. y. kai miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis galima planuoti teritorijų planavimo proceso metu. Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas išimtinis atvejis, leidžiantis miško žemę paversti kitomis naudmenomis, ne mažiau aktualus ne tik formuojamose, bet ir jau suformuotose (esamose) krašto apsaugai skirtose teritorijose, kuriose, vykdant šių teritorijų ir infrastruktūros plėtrą, taip pat būna reikalingas miško žemės pavertimas kitomis naudmenomis;

1.2. numatyti išimtį dėl piniginės kompensacijos mokėjimo už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektus. Ypatingos valstybinės svarbos projekto sąvoka apibrėžta Lietuvos Respublikos žemės paėmimo visuomenės poreikiams įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos projektus įstatyme.

Krašto apsaugos ministerija įgyvendina Lietuvos kariuomenės karinių poligonų ir karinio mokymo teritorijų plėtros projektą, kuris Lietuvos Respublikos Seimo 2014 m. spalio 14 d. nutarimu Nr. XII-1228 „Dėl Lietuvos kariuomenės karinių poligonų ir karinio mokymo teritorijų, esančių Jonavos rajono savivaldybės Ruklos seniūnijoje ir Švenčionių rajono savivaldybės Pabradės seniūnijoje, išplėtimo projekto pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ buvo pripažintas ypatingos valstybinės svarbos projektu. Esamų karinių poligonų teritorijose didelę dalį užima valstybinių miškų plotai (VĮ Registrų centro duomenys):

- Švenčionių r. sav. Pabradės sen. esančio karinio poligono teritorija – 2221,1544 ha (užstatyta teritorija – 29,4268 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 1237,9546 ha;

- Jonavos r. sav. Ruklos sen. esančio karinio poligono teritorija – 2713,20 ha (užstatyta teritorija – 604,4176 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 640,20 ha;

- Kazlų Rūdos sav. Kazlų Rūdos sen. esančio karinio poligono teritorija – 743,7499 ha (užstatyta teritorija – 29,9895 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 698,8632 ha;

- Klaipėdos r. sav. Priekulės sen. esančio karinio poligono teritorija – 674,9825 ha (užstatyta teritorija – 2,97 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 243,1460 ha;

- Kauno r. sav. Rokų sen. esančio karinio poligono teritorija – 594,0425 ha (užstatyta teritorija – 14,964 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 90,0726 ha;

- Telšių r. sav. Gadūnavo sen. esančio karinio poligono teritorija – 341,9743 ha (užstatyta teritorija – 14,5979 ha), iš to skaičiaus miško žemės plotas – 168,51 ha.

Kariniuose poligonuose žemės paskirtis kita, naudojimo būdas – teritorijos krašto apsaugos tikslams, tačiau, esant nemažam karinių poligonų miškingumui (30–50 proc.), Lietuvos kariuomenei naudoti juos pagrindinėms karių ir karinių vienetų mokymo ir rengimo funkcijoms vykdyti, plėtoti priimančiosios šalies paramos pajėgumus ir užtikrinti pasirengimą sąjungininkų pajėgų dislokavimui ar atvykstančių pastiprinimo pajėgų priėmimui juose, taip pat vystyti minėtoms reikmėms tinkamą infrastruktūrą, nepavertus miško žemės kitomis naudmenomis, yra neįmanoma.

Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad asmenys, inicijuojantys valstybės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją, kurią sudaro kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės sklypo vertė rinkos kainomis, jame augančio medyno įveisimo ir išauginimo iki amžiaus, kurį šis medynas pasiekė pavertimo kitomis naudmenomis metu, išlaidos ir prarasto medienos prieaugio, kurį šis medynas sukauptų iki nustatyto pagrindinių kirtimų amžiaus, vertė nenukirsto miško kainomis.

Įgyvendinant minėtą ypatingos valstybinės svarbos projektą, miško žemės pavertimas kitomis naudmenomis bus numatytas Jonavos rajono savivaldybės dalies (karinio poligono ir karinio mokymo teritorijos) ir Švenčionių rajono savivaldybės dalies (karinio poligono ir karinio mokymo teritorijos) bendruosiuose planuose, ir Krašto apsaugos ministerija, kaip šio proceso iniciatorė, į valstybės biudžetą turės sumokėti piniginę kompensaciją, kuri, remiantis apytiksliais skaičiavimais, būtų 13 mln. Eur. Atsižvelgiant į tai, kad šios nemažos valstybės biudžeto lėšos, kurios galėtų būti panaudotos kitoms krašto apsaugos sistemos reikmėms, bus sumokėtos kaip piniginė kompensacija, siektina numatyti išimtį dėl tokios piniginės kompensacijos mokėjimo įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektus ir pakeisti Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalį.

2. Įstatymo projekto iniciatoriai (institucija, asmenys ar piliečių įgalioti atstovai) ir rengėjai

Miškų įstatymo projekto ir Saugomų teritorijų įstatymo projekto iniciatorė – Krašto apsaugos ministerija.

Miškų įstatymo projektą ir Saugomų teritorijų įstatymo projektą parengė Krašto apsaugos ministerijos Logistikos departamento (direktorius – plk. ltn. Saulius Rožėnas, tel. 706 80 833, el. paštas Saulius.Rozenas@kam.lt) Infrastruktūros valdymo skyriaus (viršininkas – kpt. Gediminas Dabulskis, tel. 265 7570, el. paštas Gediminas.Dabulskis@kam.lt) vyriausioji specialistė Irma Jakimavičiūtė (tel. 273 5568, el. paštas Irma.Jakimaviciute@kam.lt) ir vyriausioji specialistė Rita Zurbienė (tel. 273 5565, el. paštas Rita.Zurbiene@kam.lt).

3. Kaip šiuo metu reguliuojami įstatymo projekte aptarti teisiniai santykiai

3.1. Šiuo metu Miškų įstatymo 11 straipsnio 11 straipsnio 1 dalies 5 punkte nustatyta, kad miško žemė gali būti paverčiama kitomis naudmenomis krašto apsaugos teritorijoms, skirtoms valstybės sienos apsaugai ir specialiems krašto apsaugos tikslams, formuoti. Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 dalyje išvardyti draudimai dėl miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis skirtingų grupių miškuose, 3 dalyje nustatytos miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis sąlygos saugomose teritorijose augančiuose miškuose. Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio 8 dalyje pakartotinai nustatyti išimtiniai atvejai, kada miško žemė gali būti paverčiama kitomis naudmenomis saugomose teritorijose augančiuose miškuose. Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio 8 dalyje nėra Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 5 punkte įtvirtintos išimties, leidžiančios krašto apsaugos tikslais miško žemę paversti kitomis naudmenomis.

3.2. Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje šiuo metu numatyta, kad asmenys, inicijuojantys valstybės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją ir išimčių dėl piniginės kompensacijos nenumatyta.

4. Kokios siūlomos naujos teisinio reguliavimo nuostatos ir kokių teigiamų rezultatų laukiama

4.1. Siūloma Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies pakeitimu patikslinti išimtinio atvejo, kai miško žemė gali būti paverčiama kitomis naudmenomis valstybės sienos apsaugos ir krašto apsaugos tikslais, formuluotę. Laukiami teigiami rezultatai – tikslesnis ir aiškesnis Miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 5 punkto taikymas.

Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 ir 3 dalių pakeitimu ir Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio papildymu siūloma nustatyti, kad išimtis, leidžianti miško žemę paversti kitomis naudmenomis krašto apsaugos tikslais, būtų išplėsta ir apimtų Miškų įstatymo 11 straipsnio 2 dalyje paminėtų grupių bei saugomose teritorijose augančius miškus. Laukiami teigiami rezultatai – sudarytos palankesnės sąlygos vystyti krašto apsaugai skirtas teritorijas pagal krašto apsaugos poreikius, užtikrinant efektyvų karinių teritorijų naudojimą Lietuvos kariuomenės ir NATO sąjungininkų karių rengimui, tinkamą priimančiosios šalies paramos teikimą Lietuvoje dislokuojamoms NATO pajėgoms.

4.2. Siūloma Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalies pakeitimu numatyti, kad, įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektus, nereikėtų į valstybės biudžetą sumokėti piniginės kompensacijos už valstybės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis. Laukiami teigiami rezultatai – sumažėjusi administracinė ir finansinė našta ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektų iniciatoriams.

5. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo rezultatai (jeigu rengiant įstatymo projektą toks vertinimas turi būti atliktas ir jo rezultatai nepateikiami atskiru dokumentu), galimos neigiamos priimto įstatymo pasekmės ir kokių priemonių reikėtų imtis, kad tokių pasekmių būtų išvengta

Priėmus Miškų įstatymo projektą ir Saugomų teritorijų įstatymo projektą neigiamų pasekmių nenumatoma.

6. Kokią įtaką priimtas įstatymas turės kriminogeninei situacijai, korupcijai

Priimtas Miškų įstatymo projektas ir Saugomų teritorijų įstatymo projektas neigiamos įtakos kriminogeninei situacijai ir korupcijai neturės.

7. Kaip įstatymo įgyvendinimas atsilieps verslo sąlygoms ir jo plėtrai

Priimtas Miškų įstatymo projektas ir Saugomų teritorijų įstatymo projektas įtakos verslo sąlygoms ir jo plėtrai neturės.

8. Įstatymo inkorporavimas į teisinę sistemą, kokius teisės aktus būtina priimti, kokius galiojančius teisės aktus reikia pakeisti ar pripažinti netekusiais galios

Priėmus Miškų įstatymo projektą ir Saugomų teritorijų įstatymo projektą naujų teisės aktų priimti nereikės.

Priėmus Miškų įstatymo projektą reikės pakeisti Miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis ir kompensavimo už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. rugsėjo 28 d. nutarimu Nr. 1131 „Dėl Miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis ir kompensavimo už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis tvarkos aprašo patvirtinimo ir kai kurių Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimų pripažinimo netekusiais galios“.

9. Ar įstatymo projektas parengtas laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų, o įstatymo projekto sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka

Miškų įstatymo projektas ir Saugomų teritorijų įstatymo projektas parengti laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų ir atitinka bendrinės lietuvių kalbos normas.

10. Ar įstatymo projektas atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus

Miškų įstatymo projektas ir Saugomų teritorijų įstatymo projektas neprieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatoms.

Europos Sąjungos teisės aktai nėra perkeliami ar įgyvendinami.

11. Jeigu įstatymui įgyvendinti reikia įgyvendinamųjų teisės aktų, kas ir kada juos turėtų parengti, šių aktų metmenys

Priėmus Miškų įstatymo projektą ir Saugomų teritorijų įstatymo projektą įgyvendinamųjų teisės aktų priimti nereikės.

12. Kiek valstybės, savivaldybių biudžetų ir kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų prireiks įstatymui įgyvendinti, ar bus galima sutaupyti (pateikiami prognozuojami rodikliai einamaisiais ir artimiausiais 3 biudžetiniais metais)

Priimto Miškų įstatymo projekto ir Saugomų teritorijų įstatymo projekto nuostatoms įgyvendinti papildomų lėšų nereikės.

13. Įstatymo projekto rengimo metu gauti specialistų vertinimai, rekomendacijos ir išvados

Nėra.

14. Reikšminiai žodžiai, kurių reikia šiam projektui įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant Europos žodyno „Eurovoc“ terminus, temas bei sritis

Nėra.

15. Kiti, iniciatorių nuomone, reikalingi pagrindimai ir paaiškinimai

Nėra.

_____________________