2016-04-19

(data)

PASIŪLYMAS

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS

CENTRINĖS KREDITO UNIJOS ĮSTATYMO NR. viii-1682 PAKEITIMO ĮSTATYMo PROJEKTO

Nr. XIIP-4105

Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys
Str.	Str. d.	P.

2 4 13 17 20	3 2 2 3 1	2 9 3	Argumentai: Pasiūlymai teikiami atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento 2016-03-18 išvadą Nr. XIIP-4105. Keičiamo Centrinės kredito unijos įstatymo pakeitimo 2 straipsnio 3 dalyje siūloma įtvirtinti sąvokos „asocijuotas narys“ apibrėžtį. Pažymėtina, jog kartu teikiamame Kredito unijų įstatymo Nr. I-796 pakeitimo įstatymo projekte Nr. XIIP-4106 (toliau – Kredito unijų įstatymo projektas), sąvoka asocijuotas narys apibrėžiama kitaip. Atsižvelgiant į tai, jog šiuose įstatymų projektuose siekiama reguliuoti analogiškus teisinius santykius, juose vartojamų sąvokų turinys neturėtų skirtis. Kadangi sąvokų turinys nėra tapatus, siekiant išvengti neaiškumų siūlytina sąvoką centrinės kredito unijos „asocijuotas narys“ keisti į „asocijuoto investuotojo“ sąvoką. Pasiūlymas: 1. Projekto 2 straipsnio 3 dalį pakeisti ir išdėstyti taip: „3. Asocijuotas narys Asocijuotas investuotojas – fizinis arba juridinis asmuo, išskyrus kredito uniją ir valstybę, kurio pajinis įnašas pagrindinio pajaus įsigijimo metu sudaro ne mažiau kaip 10 procentų centrinės kredito unijos nuosavo kapitalo.“ 2. Atitinkamai patikslintini kiti projekto straipsniai, kuriuose naudojama „asocijuoto nario“ sąvoka, keičiant šią sąvoką į „asocijuoto investuotojo“ sąvoką, t.y.: 2.1. Pakeisti 4 straipsnio 2 dalies 2 punktą, 3 dalį ir jį išdėstyti taip: “2) kredito unijų, kurios yra centrinės kredito unijos narės, nariams ir asocijuotiems nariams investuotojams;“ 2.2 Pakeisti 13 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Centrinės kredito unijos nariu gali būti kredito unija, asocijuotas narys investuotojas ir valstybė.“ 2.3 Pakeisti 17 straipsnio 3 dalies 9 punktą ir jį išdėstyti taip: 9) pritaria asocijuoto nario investuotojo priėmimui į centrinę kredito uniją; 2.4 Pakeisti 20 str. 1 dalies 3 punktą ir jį išdėstyti taip: „3) priima sprendimus dėl narių priėmimo į centrinę kredito uniją. Asocijuotas narys investuotojas į centrinę kredito uniją gali būti priimtas tik tada, jeigu tam pritaria centrinės kredito unijos visuotinis narių susirinkimas;“
2	13	Argumentai: Keičiamo įstatymo 2 straipsnio 13 dalyje apibrėžiant sąvoką Centrinės kredito unijos finansinė grupė, siūloma nustatyti, jog tai „centrinė kredito unija ir jai priklausančios kredito unijos“. Manytina, jog šiuo atveju pasirinktas netinkamas terminas „priklausančios“, kadangi kredito unijos nepriklauso centrinei kredito unijai, o yra jos narėmis. Siūlytina koreguoti normą. Pasiūlymas. Pakeisti projekto 2 straipsnio 13 dalį pakeisti ir išdėstyti taip: „13. Centrinės kredito unijos finansinė grupė – centrinė kredito unija ir jai priklausančios jos narėmis esančios kredito unijos.
5	1	2	Argumentai: Keičiamo įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 2 punkte vartojamas niekur įstatymo tekste neaptartas trumpinys „CKU“. Šio trumpinio atsisakytina. Pasiūlymas. Pakeisti projekto 5 straipsnio 1 dalies 2 punktą ir išdėstyti taip: „2) šio įstatymo ir centrinės kredito unijos patvirtintų taisyklių nustatyta tvarka valdo stabilizacijos fondą ir užtikrina mokumo užtikrinimo sistemos veiksmingumą bei CKU centrinės kredito unijos finansinės grupės patikimą veiklą ir stabilumą;
5	2	4	Argumentai: Keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 4 punkte siūloma nustatyti, kad centrinė kredito unija turi teisę ,,nustatyti kredito unijoms centrinės kredito unijos narėms papildomus reikalavimus dėl kredito unijų vidaus kontrolės ir rizikos vertinimo (valdymo) organizavimo, organizacinės struktūros ir vidaus valdymo, kapitalo pakankamumo ir kitų veiklos riziką ribojančių normatyvų dydžių, apskaitos tvarkymo ir finansinių ataskaitų sudarymo“. Projektu keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 5 punkte siūloma nustatyti, kad centrinė kredito unija turi teisę ,,atliekant kredito unijų centrinės kredito unijos narių stebėseną ir tikrinimą nustačiusi pažeidimus ar trūkumus, duoti nurodymus kredito unijoms centrinės kredito unijos narėms per nurodytą terminą juos pašalinti ir užtikrinti, kad nustatyti pažeidimai ir trūkumai nesikartotų, arba imtis kitų šiame įstatyme, centrinės kredito unijos įstatuose ir centrinės kredito unijos su kredito unijomis sudarytose sutartyse nustatytų veiksmų“. Seimo teisės departamentas atkreipė dėmesį, kad analogiškas teises kredito unijų atžvilgiu Kredito unijų įstatymo Nr. I-796 pakeitimo įstatymo projekte Nr. XIIP-4106 (toliau – įstatymo projektas Nr. XIIP-4106) pateiktose Kredito unijų įstatymo 65 straipsnio 2 dalies 1 punkte ir 3 dalyje siūloma suteikti ir priežiūros institucijai. Taigi abi institucijos turėtų teisę nustatyti kredito unijoms tam tikrus papildomus reikalavimus, o, nustačiusios pažeidimus ar trūkumus, duoti kredito unijoms privalomuosius nurodymus per nustatytus terminus juos pašalinti. Pažymėtina, kad galimos situacijos, kai dėl tų pačių kredito unijų veiklos trūkumų centrinė kredito unija ir priežiūros institucija joms pateiktų skirtingus nurodymus bei nustatytų skirtingus papildomus reikalavimus. Iš projekto nuostatų nėra aišku, kurios institucijos nurodymų (reikalavimų) vykdymui turėtų būti skiriamas prioritetas. Projekto nuostatas reikėtų patikslinti, pašalinant šiuos neaiškumus. Pasiūlymas: Patikslinti keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 4 punktą ir jį išdėstyti taip: „4) nustatyti kredito unijoms centrinės kredito unijos narėms papildomus reikalavimus, neprieštaraujančius teisės aktams ir priežiūros institucijos teisės aktams ir kredito unijoms duotiems nurodymams, dėl kredito unijų vidaus kontrolės ir rizikos vertinimo (valdymo) organizavimo, organizacinės struktūros ir vidaus valdymo, kapitalo pakankamumo ir kitų veiklos riziką ribojančių normatyvų dydžių, apskaitos tvarkymo ir finansinių ataskaitų sudarymo;“
5	2	6	Argumentai: Keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 6 punkte siūloma nustatyti tam tikrą Priežiūros institucijos teisę. Tačiau atkreiptinas dėmesys, jog aptariamos 5 straipsnio 2 dalies punktuose po dvitaškio dėstomos centrinės kredito unijos teisės. Todėl siūlomas 6 punktas sistemiškai nedera su 2 dalies esme ir turėtų būti išdėstytas kitame straipsnyje, ar kitoje straipsnio dalyje. Siūlytina tobulinti normos redakciją. Pasiūlymas: Išbraukti keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 6 punktą, papildyti 5 straipsnį nauja 3 dalimi ir 5 straipsnio 2 ir 3 dalis išdėstyti taip: „2. Centrinė kredito unija, be kitų įstatymuose nustatytų teisių, taip pat turi teisę: 1) įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka veikti kaip kredito unijų centrinės kredito unijos narių laikinasis administratorius bei likvidatorius; 2) deleguoti atstovus į savo narių kredito unijų visuotinius susirinkimus, stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžius patariamojo balso teise; 3) gauti iš kredito unijų, kurios yra centrinės kredito unijos narės, informaciją, reikalingą centrinės kredito unijos funkcijoms atlikti; 4) nustatyti kredito unijoms centrinės kredito unijos narėms papildomus reikalavimus dėl kredito unijų vidaus kontrolės ir rizikos vertinimo (valdymo) organizavimo, organizacinės struktūros ir vidaus valdymo, kapitalo pakankamumo ir kitų veiklos riziką ribojančių normatyvų dydžių, apskaitos tvarkymo ir finansinių ataskaitų sudarymo; 5) atliekant kredito unijų centrinės kredito unijos narių stebėseną ir tikrinimą nustačiusi pažeidimus ar trūkumus, duoti nurodymus kredito unijoms centrinės kredito unijos narėms per nurodytą terminą juos pašalinti ir užtikrinti, kad nustatyti pažeidimai ir trūkumai nesikartotų, arba imtis kitų šiame įstatyme, centrinės kredito unijos įstatuose ir centrinės kredito unijos su kredito unijomis sudarytose sutartyse nustatytų veiksmų. 6) Priežiūros institucija, nustačiusi, jog šio straipsnio 2 dalies 4 ir 5 punktuose nurodyti centrinės kredito unijos reikalavimai arba nurodymai nepasieks jais siekiamų tikslų ir (arba) yra pertekliniai arba pernelyg ribojantys kredito unijų veiklą, gali nurodyti centrinės kredito unijos nariui jų nevykdyti arba pakeisti šiuos reikalavimus kitais. 3. Priežiūros institucija, nustačiusi, jog šio straipsnio 2 dalies 4 ir 5 punktuose nurodyti centrinės kredito unijos reikalavimai arba nurodymai nepasieks jais siekiamų tikslų ir (arba) yra pertekliniai arba pernelyg ribojantys kredito unijų veiklą, gali nurodyti centrinės kredito unijos nariui jų nevykdyti arba pakeisti šiuos reikalavimus kitais.
13	1	Argumentai: Keičiamo įstatymo 13 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad tais atvejais, kai kredito unijų turtas viršija 50 milijonų eurų, centrinėje kredito unijoje gali būti ne mažiau kaip 3 nariai. Tuo atveju, jeigu projekto autorių tikslas yra nustatyti, kad centrinėje kredito unijoje gali būti ne mažiau kaip 3 nariai tik tais atvejais, kai kredito unijų, esančių centrinės kredito unijos nariais, turtas viršija 50 milijonų eurų, tai vertinamąją projekto nuostatą reikėtų atitinkamai patikslinti. Be to, atkreiptinas dėmesys, jog nuostatos formulavimas neatitinka teisės technikos taisyklių, kadangi nuostatoje pirmiausia nustatomas imperatyvas, kuris sekančiu sakiniu yra paneigiamas. Siūlytina patobulinti normos redakciją. Pasiūlymas: Patikslinti keičiamo įstatymo 13 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Centrinėje kredito unijoje negali būti mažiau kaip 10 narių, išskyrus šiame straipsnyje nurodytą išimtį. Tais atvejais, kai kredito unijų turtas viršija 50 milijonų eurų, centrinėje kredito unijoje gali būti ne mažiau kaip 3 nariai. Centrinėje kredito unijoje gali būti mažiau nei 10, bet ne mažiau kaip 3 nariai tik tais atvejais, kai kredito unijų, esančių centrinės kredito unijos nariais, turtas viršija 50 milijonų eurų“.
13	3	Argumentai: Seimo teisės departamentas nurodė, jog keičiamo įstatymo 13 straipsnio 3 dalies sąvoka ,,savarankiška kredito unijos veiklos forma“ nėra pakankamai aiški. Pažymėtina, kad visos kredito unijos yra juridiniai asmenys, kurie vykdo savarankišką veiklą. Tuo atveju, jeigu turėtas tikslas nustatyti, kad ši sąvoka apimtų kredito unijas, kurios nėra centrinės kredito unijos narėmis, tai keičiamame įstatyme reikėtų atskleisti jos turinį. Kartu atkreipė dėmesį, kad keičiamo įstatymo 13 straipsnio 11 dalyje naudojama kiek kitokia sąvoka: ,,savarankiška kredito unija“. Tuo atveju, jeigu abi aukščiau minėtos sąvokos apimtų tas pačias kredito unijas, svarstytina, ar keičiamame įstatyme vartojamas sąvokas nereikėtų suvienodinti. Siūlytina tobulinti normos redakciją. Pasiūlymas: Patikslinti keičiamo įstatymo 13 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Centrinė kredito unija privalo priimti į savo narius savarankiškos kredito unijos veiklos formos nesirenkančią prašymą pateikusią ir priežiūros institucijos išduotą kredito unijos licenciją turinčią ir bei veiklos riziką ribojančius normatyvus vykdančią kredito uniją.“
13 15	11 1	Argumentai: Seimo teisės departamentas atkreipė dėmesį, jog keičiamo įstatymo 13 straipsnio 11 dalis sistemiškai nedera su 13 straipsnio turiniu ir turėtų būti perkelta į keičiamo įstatymo 15 straipsnį, kuris reguliuoja narystės centrinėje kredito unijoje pasibaigimą. Be to, keičiamo įstatymo 13 straipsnio 11 dalyje siūloma nustatyti galimybę kredito unijai centrinės kredito unijos narei, atitinkančiai savarankiškai kredito unijai keliamus reikalavimus, teisę išstoti iš centrinės kredito unijos, raštu pranešusi apie tai centrinei kredito unijai ne vėliau kaip 6 mėnesius iki numatomo išstojimo dienos. Pasiūlymo turinys diskutuotinas atsižvelgiant į siūlomą nustatyti itin trumpą įspėjimo terminą. Pastebėtina, jog kredito unijai išstojus iš centrinės kredito unijos, šiai kredito unijai turi būti grąžintas pajinis įnašas. Ir nors 15 straipsnio 6 dalyje nustatoma, jog pajinis įnašas grąžinamas, tik tuo atveju, jei nustatoma, kad šis grąžinimas nekels grėsmės centrinės kredito unijos veiklos stabilumui, tačiau manytina, jog terminas yra akivaizdžiai per trumpas, kad centrinė kredito unija deramai galėtų pasirengti jos nario išstojimui. Manytina, jog įspėjimo terminą reikėtų ilginti, galimai jį suderinant su įspėjimo terminu, lygiu 1 metams, kai centrinė kredito unija rengiasi pašalinti kredito uniją iš centrinės kredito unijos narių. Pasiūlymas: 1. Patikslinti keičiamo įstatymo 15 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: 1. Centrinės kredito unijos narės kredito unijos, atitinkančios savarankiškai kredito unijai keliamus reikalavimus, numatytus Kredito unijų įstatyme, turi teisę išstoti iš centrinės kredito unijos. Kredito unija centrinės kredito unijos narė turi teisę išstoti iš centrinės kredito unijos tik ne vėliau prieš 6 mėnesius iki numatomo išstojimo pranešusi apie tai raštu centrinei kredito unijai. raštu pranešusi apie tai centrinei kredito unijai ne vėliau kaip 1 metus iki numatomo išstojimo dienos.“ 2. Išbraukti keičiamo įstatymo 13 straipsnio 11 dalį. „11. Centrinės kredito unijos narės kredito unijos, atitinkančios savarankiškai kredito unijai keliamus reikalavimus, numatytus Kredito unijų įstatyme, turi teisę išstoti iš centrinės kredito unijos Kredito unijų įstatymo nustatyta tvarka, raštu pranešusi apie tai centrinei kredito unijai ne vėliau kaip 6 mėnesius iki numatomo išstojimo dienos.“
14	Argumentai: Keičiamo įstatymo 14 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad ,,Kredito unijos centrinės kredito unijos narės balsų dalis, kurį pagrindinis pajus suteikia centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime, nustatomas atsižvelgiant į kredito unijos narių skaičių ir nuosavo kapitalo dydį, tačiau vienos kredito unijos turima balsų dalis negali sudaryti mažiau kaip 1 balsą ir daugiau kaip 10 procentų visų balsų“. Pagal projektu siūlomas keičiamo įstatymo 14 straipsnio 5 dalies nuostatas centrinės kredito unijos įstatuose turi būti nustatyta detali centrinės kredito unijos narių balsų centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime skaičiavimo tvarka. Be to, projektu keičiamo įstatymo 14 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti, kad tuo atveju, jeigu centrinės kredito unijos nare yra valstybė, ji visada turi 10 procentų visų balsų. Seimo teisės departamentas atkreipė dėmesį, kad galiojančio centrinės kredito unijos įstatymo 2 straipsnio 7 dalies nuostatas kiekvienas centrinės kredito unijos narys turi vieną balsą. Projekto aiškinamajame rašte nurodoma, kad siūlomi pakeitimai teikiami tam, kad didžiausią kapitalą sukaupusios ir sėkmingai veikiančios kredito unijos turėtų svaresnę įtaką priimant sprendimus centrinės kredito unijos visuotiniame susirinkime. Seimo teisės departamentas atkreipė dėmesį, jog nei iš projekto aiškinamojo rašto, nei iš projekto nuostatų nėra aišku, kokiais konkrečiai argumentais remiantis valstybei – centrinės kredito unijos narei, turinčiai tik vieną pagrindinį pajų, visuotiniame centrinės kredito unijos narių susirinkime visada būtų suteikiama 10 procentų balsų. Pažymėtina, kad valstybės, priešingai nei kitų centrinės kredito unijos narių, balsų skaičius susirinkime nebūtų nustatomas pagal projekte siūlomus įtvirtinti rodiklius. Taigi svarstytina, ar jai nebūtų suteiktos privilegijos kitų centrinės kredito unijos narių atžvilgiu, o kiti kredito unijos nariai siūlomu teisiniu reguliavimu nebūtų diskriminuojami. Kyla abejonių ar siūlomu teisiniu reguliavimu nebūtų pažeistas asmenų lygiateisiškumo principas bei aukščiau minėtas nuosavybės teisių apsaugos principas. Siūlytina nuostatas tobulinti. Be to, atsižvelgiant į tai, kad centrinės kredito unijos narių balsų skaičius visuotiniame kredito unijos narių susirinkime būtų nustatomas pagal tam tikrus rodiklius, kurie gali kisti, iš projekto nuostatų nėra aišku, ar kiekvieno centrinės kredito unijos nario balsų skaičius būtų nustatomas prieš pat įvyksiantį visuotinį susirinkimą, ar būtų nustatomas vadovaujantis kitais principais. Projekto nuostatas reikėtų papildyti, pašalinant šį neaiškumą. Pasiūlymas. Patikslinti keičiamo įstatymo 14 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „14 straipsnis. Centrinės kredito unijos nario balso teisė 1. Kredito unijos centrinės kredito unijos narės balsų dalis, kurį pagrindinis pajus suteikia centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime, nustatomas atsižvelgiant į kredito unijos narių skaičių ir nuosavo kapitalo dydį, tačiau vienos kredito unijos turima balsų dalis negali sudaryti mažiau kaip 1 balsą ir daugiau kaip 10 procentų visų balsų. 2. Jeigu centrinės kredito unijos nare yra valstybė, ji visada turi 10 procentų visų balsų. jos balsų dalis centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime nustatoma atsižvelgiant į valstybės įmokėtą pajinio įnašo už pagrindinį ir papildomus pajus dydį, tačiau valstybės turima balsų dalis negali sudaryti mažiau kaip 1 balsą ir daugiau kaip 10 procentų visų balsų. 3. Jeigu centrinės kredito unijos nariu yra asocijuotas narys investuotojas, jo balsų dalis, kurį pagrindinis pajus suteikia centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime, nustatomas atsižvelgiant į jo sumokėtą pajinio įnašo už pagrindinį ir papildomus pajus dydį ir visą centrinės kredito unijos pajinį kapitalą, tačiau vieno asocijuoto nario investuotojo turima balsų dalis negali sudaryti daugiau kaip 10 procentų visų balsų. 4. Visų asocijuotų narių investuotojų balsų dalis negali būti didesnė nei 1/3 visų balsų. 5. Kiekvieno centrinės kredito unijos nario turimas balsų skaičius nustatomas prieš pat įvyksiantį visuotinį narių susirinkimą. Centrinės kredito unijos įstatuose turi būti nustatyta detali centrinės kredito unijos narių balsų centrinės kredito unijos narių visuotiniame susirinkime skaičiavimo tvarka, taip pat gali būti nustatyti papildomi, šio straipsnio 1 dalyje nenurodyti, balsams apskaičiuoti naudojami rodikliai.
25 26,27	2	Argumentai: Seimo teisės departamentas nurodė, jog keičiamo įstatymo 26 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad centrinė kredito unija turi teisę centrinės kredito unijos ir jos narių mokumui užtikrinti sudaryti ir kaupti centrinės kredito unijos stabilizacijos fondą. Taigi minėto fondo steigimas nėra privalomas. Seimo teisės departamentas atkreipė dėmesį, kad centrinės kredito unijos stabilizacijos fondo steigimas pagal siūlomas keičiamo įstatymo 25 straipsnio 1 dalies 1 punkto nuostatas yra viena iš centrinės kredito unijos ir jos narių mokumo užtikrinimo priemonių. Todėl svarstytina, ar siūlomu teisiniu reguliavimu būtų pasiekti keičiamo įstatymo tikslai, t.y. užtikrintas kredito unijų veiklos stabilumas ir patikimumas. Kartu atkreipė dėmesį, kad iš projekto nuostatų nėra aišku, koks konkrečiai turėtų būti minimalus fondo dydis bei kokiems konkrečiai tikslams jo lėšos galėtų būti naudojamos. Projektą reikėtų papildyti nuostatomis, pašalinančiomis šiuos neaiškumus. Siūlytina nustatyti, jog centrinės kredito unijos fondo kaupimas yra savanoriškas, tačiau nedalyvauti bendrame kredito unijų stabilizacijos fonde centrinės kredito unijos narės gali tik tuomet, kaip kaupia ne mažesnį nei įstatyme nurodytą centrinės kredito unijos stabilizacijos fondą ir užtikrina ne mažesnius nei įstatyme numatytus fondo kaupimo ir valdymo reikalavimus. Atitinkamai siūloma reglamentuoti minimalų centrinės kredito unijos fondo dydį, įmokų surinkimo ir fondo lėšų naudojimo tvarką, o taip pat fondo valdymą bei stabilizacijos fondo komisijos veiklą. Pasiūlymas: 1. Patikslinti 25 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Jeigu mokumo užtikrinimo sistemos pagalba iš stabilizacijos fondo centrinės kredito unijos ar jos narės kredito unijos mokumas nėra užtikrinamas ir centrinei kredito unijai arba jos narei kredito unijai yra iškeliama bankroto byla, centrinė kredito unija ir jos narės kredito unijos atsako bankrutuojančios centrinės kredito unijos ir jos narės bankrutuojančios kredito unijos kreditoriams, tačiau ne didesne nei į centrinės kredito unijos stabilizacijos fondą (jei toks kaupiamas) įneštų lėšų ir į centrinę kredito uniją įmokėto pajinio kapitalo suma. Šis ribojimas netaikomas bankrutuojančiai centrinei kredito unijai ir jos narei bankrutuojančiai kredito unijai, kurios savo kreditoriams atsako visu savo turtu.“ 2. Patikslinti įstatymo projekto 26 straipsnį, papildyti naujais 261, 262 straipsniais, papildyti 27 straipsnį ir juos išdėstyti taip: „26 straipsnis. Centrinės kredito unijos stabilizacijos fondas 1. Centrinė kredito unija turi teisę centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų mokumui užtikrinti sudaryti ir kaupti centrinės kredito unijos stabilizacijos fondą. Centrinės kredito unijos savanoriškai kaupiamas stabilizacijos fondas – tai centrinės kredito unijos narių sprendimu įsteigtas, centrinės kredito unijos valdomas centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų mokumui užtikrinti skirtas fondas, kurį sudaro centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų įmokėtos lėšos ir kitas turtas. 2. Stabilizacijos fondas nėra juridinis asmuo, jį steigia, administruoja ir jo vardu veikia centrinė kredito unija. Jei centrinė kredito unija savo įstatuose nenumato šio įstatymo reikalavimus atitinkančio stabilizacijos fondo steigimo, visos centrinės kredito unijos narės privalo dalyvauti Kredito unijų stabilizacijos fonde Kredito unijų įstatymo nustatyta tvarka. Stabilizacijos fondas, jei nusprendžiama jį kaupti, turi būti atskirtas nuo centrinės kredito unijos turto ir jo apskaita turi būti tvarkoma atskirai. 3. Centrinės kredito unijos stabilizacijos fondo tikslinį lygį pasirenka centrinė kredito unija. 3. 4. Tais atvejais, kai centrinės kredito unijos narių sprendimu kaupiamas centrinės kredito unijos stabilizacijos fondas, centrinė kredito unija ir kredito unijos centrinės kredito unijos narės privalo mokėti į stabilizacijos fondą periodines įmokas ir papildomas įmokas. Centrinė kredito unija turi teisę mokėti ir didesnes įmokas. Kredito unijos centrinės kredito unijos narės, dalyvaujančios centrinės kredito unijos stabilizacijos fondo kaupime, gali savanoriškai papildomai dalyvauti Kredito unijų stabilizacijos fonde Kredito unijų įstatymo nustatyta tvarka. 5. Centrinės kredito unijos ir jos narės kredito unijos periodinės ir papildomos įmokos į centrinių kredito unijų stabilizacijos fondą yra centrinės kredito unijos ir kredito unijos išlaidos. Periodinės įmokos gali būti negrąžinamos. 4. 6. Centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų periodinių ir papildomų įmokų apskaičiavimo, mokėjimo ir papildomų įmokų grąžinimo tvarką, stabilizacijos fondo lėšų finansuojamų mokumo užtikrinimo priemonių taikymo tvarką nustato centrinė kredito unija. 7. Jeigu stabilizacijos fondą valdanti centrinė kredito unija yra likviduojama, stabilizacijos fondo turtas išdalijamas kredito unijoms centrinės kredito unijoms narėms proporcingai paskutinėse patvirtintose metinėse finansinėse ataskaitose nurodytam jų turtui. 261 straipsnis. Reikalavimai centrinės kredito unijos stabilizacijos fondui 1. Centrinės kredito unijos kaupiamas centrinės kredito unijos stabilizacijos fondas privalo atitikti minimalius šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus. Jei centrinės kredito unijos kaupiamas centrinės kredito unijos stabilizacijos fondas šių reikalavimų neatitinka, visos centrinės kredito unijos narės kredito unijos privalo dalyvauti Kredito unijų stabilizacijos fonde Kredito unijų įstatymo nustatyta tvarka. 2. Stabilizacijos fondas nėra juridinis asmuo, jį administruoja ir jo vardu veikia centrinė kredito unija. Stabilizacijos fondas turi būti atskirtas nuo centrinės kredito unijos turto ir jo apskaita turi būti tvarkoma atskirai. 3. Stabilizacijos fonde ne vėliau kaip per 3 metus nuo licencijos centrinei kredito unijai išdavimo dienos turi būti sukaupta ir toliau išlaikoma suma, ne mažesnė kaip 1 procentas centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų turto sumos. 4. Centrinė kredito unija ir kredito unijos centrinės kredito unijos narės privalo mokėti į stabilizacijos fondą periodines įmokas ir papildomas įmokas. Centrinė kredito unija turi teisę mokėti ir didesnes įmokas, nei privalomos pagal šį įstatymą. Centrinės kredito unijos ir jos narės kredito unijos periodinės ir papildomos įmokos į centrinių kredito unijų stabilizacijos fondą yra centrinės kredito unijos ir kredito unijos išlaidos. Periodinės įmokos gali būti negrąžinamos. 5. Periodinės įmokos mokamos centrinės kredito unijos nustatytais terminais, iki bus pasiektas šio straipsnio 3 dalyje nustatytas stabilizacijos fondo lygis, o šį lygį pasiekus ir vėliau jam sumažėjus – periodinių įmokų mokėjimas turi būti atnaujinamas. Papildomos įmokos mokamos, jeigu stabilizacijos fondo lėšų nepakanka šiame įstatyme nustatytiems mokėjimams iš stabilizacijos fondo vykdyti. 6. Centrinės kredito unijos ir jos narės kredito unijos periodinės ir papildomos įmokos dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant į centrinės kredito unijos ir jos narės kredito unijos turtą ir veiklos rizikingumą. Centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų veiklos rizikingumo nustatymo kriterijus nustato centrinė kredito unija. 7. Centrinės kredito unijos ir jos narės kredito unijos papildoma įmoka turi būti sumokėta per protingą terminą nuo centrinės kredito unijos sprendimo mokėti papildomas įmokas gavimo dienos. Kredito unija turi teisę laikinai nemokėti papildomos įmokos, jeigu dėl jos sumokėjimo ji nevykdytų veiklos riziką ribojančių normatyvų. Tokiu atveju, kai kredito unija pateikia centrinei kredito unijai prašymą atidėti tokios įmokos mokėjimą, arba papildomos įmokos mokėjimas turi būti atidedamas centrinės kredito unijos iniciatyva, įmokos mokėjimas gali būti atidedamas ne ilgesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui. Atidėta įmoka turi būti sumokama, kai toks mokėjimas nebekelia grėsmės kredito unijos veiklos riziką ribojančių normatyvų vykdymui. 8. Jei pagal šio straipsnio 7 dalį kredito unijai yra atidedamas papildomos įmokos sumokėjimas, privalo būti užtikrinama, jog mokėjimams iš stabilizacijos fondo vykdyti reikalingas lėšas stabilizacijos fondo vardu iš kitų kredito įstaigų, išskyrus besiskolinančios centrinės kredito unijos nares kredito unijas, ar kitų asmenų pasiskolintų centrinė kredito unija arba atitinkamas papildomas įmokas sumokėtų centrinė kredito unija ir jos narės kitos kredito unijos. 9. Privalo būti užtikrinta, jog centrinė kredito unija turėtų teisę nustatytu terminu į stabilizacijos fondą kredito unijos nesumokėtas įmokas be kredito unijos nurodymo nurašyti nuo kredito unijos sąskaitos centrinėje kredito unijoje. 10. Centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų periodinių ir papildomų įmokų apskaičiavimo, mokėjimo ir papildomų įmokų grąžinimo tvarką nustato centrinė kredito unija. 11. Stabilizacijos fondo turtą gali sudaryti: 1) centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų periodinės ir papildomos įmokos; 2) pajamos, gautos iš stabilizacijos fondo lėšų investavimo; 3) atgautos iš stabilizacijos fondo paskolintos lėšos; 4) lėšos, gautos iš kredito unijų asociacijų, paramos fondų ar kitų asmenų; 5) centrinės kredito unijos stabilizacijos fondo vardu iš kredito įstaigų ar kitų asmenų pasiskolintos lėšos; 6) kitas turtas. 12. Stabilizacijos fondo sąnaudas gali sudaryti: 1) išlaidos, patirtos užtikrinant centrinės kredito unijos ar jos narių kredito unijų mokumą; 2) stabilizacijos fondo lėšų investavimo sąnaudos; 3) kitos sąnaudos. 13. Stabilizacijos fondo lėšos gali būti investuojamos į mažos rizikos turtą centrinės kredito unijos nustatyta tvarka. 14. Jeigu stabilizacijos fondą valdanti centrinė kredito unija yra likviduojama, stabilizacijos fondo turtas išdalijamas kredito unijoms centrinės kredito unijoms narėms proporcingai paskutinėse patvirtintose metinėse finansinėse ataskaitose nurodytam jų turtui. 15. Priežiūros institucija gali numatyti kitų privalomų reikalavimų centrinės kredito unijos stabilizacijos fondui arba nurodyti centrinės kredito unijos narėms papildomai dalyvauti Kredito unijų stabilizacijos fonde, kaupiamame Kredito unijų įstatymo nustatyta tvarka. 262 straipsnis. Reikalavimai stabilizacijos fondo valdymui 1. Centrinės kredito unijos kaupiamas centrinės kredito unijos stabilizacijos fondo valdymas privalo atitikti skaidrumo ir nepriklausomumo reikalavimus, bei atitikti minimalius šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus. 2. Centrinės kredito unijos stabilizacijos fondui valdyti turi būti suformuojamas savarankiškas centrinės kredito unijos organas - Stabilizacijos fondo komisija, kuri spręstų stabilizacijos fondo valdymo klausimus. 3. Stabilizacijos fondo komisiją turi sudaryti ne mažiau kaip 3 nariai. Stabilizacijos fondo komisiją ir jos pirmininką renka centrinės kredito unijos stebėtojų taryba ne daugiau kaip 4 metams. Detalią stabilizacijos fondo komisijos narių rinkimo ir atšaukimo tvarką numato centrinės kredito unijos įstatai. 4. Centrinės kredito unijos įstatai turi numatyti, jog Stabilizacijos fondo komisijos nariu negali būti centrinės kredito unijos stebėtojų tarybos ar valdybos narys, audito tarnybos narys, administracijos vadovas ir centrinės kredito unijos narės kredito unijos valdybos narys ir administracijos vadovas. Stabilizacijos fondo komisijos narys negali pavesti ar perduoti savo funkcijų kitiems asmenims. 5. Stabilizacijos fondo komisijos darbo tvarką nustato centrinės kredito unijos įstatai ir stabilizacijos komisijos priimtas darbo reglamentas. 6. Stabilizacijos fondo komisijos posėdžiai turi būti protokoluojami. 7. Centrinės kredito unijos įstatai turi užtikrinti jog Stabilizacijos fondo komisija turėtų šiuos įgaliojimus: 1) nustatyti papildomos ir periodinės įmokos į stabilizacijos fondą dydį, spręsti klausimus dėl papildomų įmokų į stabilizacijos fondą mokėjimo, taip pat skolinimosi mokėjimams iš stabilizacijos fondo vykdyti; 2) spręsti dėl iš stabilizacijos fondo finansuojamų centrinės kredito unijos ar jos narės kredito unijos mokumo užtikrinimo priemonių taikymo ir stabilizacijos fondo lėšų panaudojimo tokių priemonių finansavimui; 3) stebėti ir kontroliuoti įmokų į stabilizacijos fondą mokėjimą bei kredito unijoms suteiktų lėšų naudojimą arba paveda tai atlikti centrinės kredito unijos administracijos vadovui; 4) spręsti dėl stabilizacijos fondo lėšų investavimo; 5) svarstyti ir spręsti kitus mokumo užtikrinimo sistemos veikimą reguliuojančiose taisyklėse ir kituose visuotinio narių susirinkimo ir valdybos sprendimuose nustatytus stabilizacijos fondo valdymo klausimus. 10. Stabilizacijos fondo komisija turi teisę gauti funkcijoms atlikti reikiamą informaciją iš centrinės kredito unijos organų ir kredito unijų centrinės kredito unijos narių.“ 3. Papildyti 27 straipsnį ir jį išdėstyti taip: 27 straipsnis. Mokumo užtikrinimo priemonių organizavimas 1. Centrinė kredito unija pagal priežiūros institucijos pateiktą informaciją arba pagal centrinės kredito unijos narės kredito unijos prašymą privalo spręsti klausimą dėl mokumo užtikrinimo priemonių taikymo, jeigu: 1) centrinė kredito unija ar jos narė kredito unija pažeidžia arba yra objektyvių duomenų, kad netolimoje ateityje pažeis nustatytus veiklos riziką ribojančius reikalavimus (normatyvus), reikalavimus dėl minimalaus (mažiausio) kapitalo ar kapitalo rezervų; arba 2) centrinė kredito unija ar jos narė kredito unija yra nemoki arba yra objektyvių duomenų, kad netolimoje ateityje gali tapti nemoki. 2. Jeigu centrinė kredito unija nusprendžia netaikyti centrinės kredito unijos ar jos narės kredito unijos mokumo užtikrinimo priemonių, tai neatleidžia centrinės kredito unijos ir jos narių kredito unijų nuo atsakomybės likviduojamos centrinės kredito unijos ar jos narės kredito unijos kreditoriams pagal šio įstatymo 25 straipsnio 1 dalies 3 punkto ir 2 dalies nuostatas. 3. Vadovaudamasi šio įstatymo normomis centrinė kredito unija nustato detalias mokumo užtikrinimo priemonių taikymo taisykles. 4. Centrinė kredito unija parengia ir patvirtina detalią mokumo užtikrinimo priemonių finansavimo iš centrinės kredito unijos stabilizavimo fondo tvarką ir detalias iš stabilizacijos fondo finansuojamų mokumo užtikrinimo priemonių taikymo taisykles. Šios taisyklės turi apimti: 1) Pareigą centrinei kredito unijai spręsti klausimą dėl iš stabilizacijos fondo lėšų finansuojamų mokumo užtikrinimo priemonių taikymo, jeigu yra šio straipsnio 1 dalyje numatytos aplinkybės; 2) Konkrečias priemones, kuriomis bus skiriamos lėšos centrinei kredito unijai ir jos narėms kredito unijoms iš stabilizacijos fondo finansuoti (pavyzdžiui, numatant, jog lėšos gali būti suteikiamos paskolomis, turinčiomis pasitikėtinės (subordinuotos) paskolos požymių, naudojamos išperkant centrinės kredito unijos ar kredito unijos išleistus ilgalaikius ne nuosavybės vertybinius popierius, kredito unijai negrąžintinai skiriant lėšų, kurios turi patekti į kredito unijos atsargos kapitalą ir pan.) bei šių priemonių taikymo sąlygas; 3) Kredito unijos, kuriai skiriamos stabilizacijos fondo lėšos, įsipareigojimus, susijusius su lėšų iš stabilizacijos fondo naudojimu ir centrinės kredito unijos pareigas, susijusias su šių lėšų naudojimo priežiūra.
30	5, 7	Argumentai: Seimo teisės departamentas nurodė, jog keičiamo įstatymo 30 straipsnio 3 dalyje siūloma nustatyti, kad „Pajinė įmoka, sumokėta už pagrindinį ir papildomą pajų gali būti grąžinama šio įstatymo 15 straipsnyje nustatyta tvarka tik narystei centrinėje kredito unijoje pasibaigus. Pajinių įnašų į centrinę kredito uniją suma sumažinamas narių nuosavas kapitalas“. Pastebėtina, jog nuostatos sakiniai nėra susiję priežastiniu ryšiu, todėl antrojo nuostatos sakinio teisinės reikšmės neįmanoma įvertinti. Siūlytina atskleisti tikrąją nuostatos esmę ir tai ką joje norėta sureguliuoti. Pažymėtina, jog nuostatoje derėtų atskleisti apie kokius narius kalbama, galbūt naudojant žodžius „centrinės kredito unijos narių“. Be to, atskleistina, ar mažinamas visų centrinės kredito narių nuosavas kapitalas vienoda suma, ar kiekvieno centrinės kredito nario nuosavas kapitalas ir tik tokia suma, kurią jis įnešė kaip pajų. Pasiūlymas. 1. Patikslinti keičiamo įstatymo 30 straipsnio 5 dalį ir ją išdėstyti taip: „5. Pajinė įmoka, sumokėta už pagrindinį ir papildomą pajų gali būti grąžinama šio įstatymo 15 straipsnyje nustatyta tvarka tik narystei centrinėje kredito unijoje pasibaigus. Pajinių įnašų į centrinę kredito uniją suma sumažinamas narių nuosavas kapitalas. „ 2. Papildyti įstatymo 30 straipsnį nauja 7 dalimi ir ją išdėstyti taip: „7. Kiekvieno centrinės kredito nario nuosavas kapitalas sumažinamas jo pajinių įnašų į centrinę kredito uniją suma.“
33	3	Argumentai: Keičiamo įstatymo 33 straipsnio 3 dalyje siūloma nustatyti, kad ,,centrinė kredito unija, kurios konsoliduotas rezultatas metinėje pelno ataskaitoje yra neigimas, privalo peržiūrėti strateginį veiklos planą ir numatyti priemones užtikrinančias teigiamą rezultatą per neilgesnį kaip dviejų metų laikotarpį“. Pažymėtina, kad iš projekto nuostatų nėra aišku, kokiais konkrečiai terminais centrinė kredito unija privalėtų peržiūrėti aukščiau minėtąjį planą. Svarstytina, ar keičiamame įstatyme tokius terminus nereikėtų nustatyti. Be to, nuostatoje žodis „neigimas“, keistinas žodžiu „neigiamas“. Pasiūlymas. 1. Patikslinti keičiamo įstatymo 33 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Centrinė kredito unija, kurios konsoliduotas rezultatas metinėje pelno ataskaitoje yra neigimas neigiamas, privalo per 3 mėnesius nuo ataskaitos patvirtinimo dienos peržiūrėti strateginį veiklos planą ir numatyti priemones užtikrinančias teigiamą rezultatą per neilgesnį kaip dviejų metų laikotarpį.“
2	2	Argumentai: Projekto 2 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti, kad iki šio įstatymo įsigaliojimo dienos turi būti atliktas išsamus, nepriklausomas ir standartizuotas Lietuvos centrinės kredito unijos ir jai priklausančių kredito unijų turto kokybės vertinimas ir Lietuvos centrinės kredito unijos bei jai priklausančiu kredito unijų konsoliduota finansinė analizė, tikslu teisingai įvertinti kredito unijų ir centrinės kredito unijos finansinę būklę, turtą, bei atitikimą Reglamento (ES) Nr. 575/2013 reikalavimams. Iš projekto nuostatų nėra aišku, kuris subjektas (-ai) būtų atsakingas už aukščiau minėtą kredito unijų turto kokybės vertinimo atlikimą bei iš kokių konkrečiai lėšų šaltinių toks vertinimas turėtų būti apmokamas. Projektą reikėtų papildyti nuostatomis, pašalinančiomis šį neaiškumą. Be to, vadovaujantis projekto 2 straipsnio 1 dalimi, projekto 2 straipsnio 2 dalis, kurioje siūloma nustatyti, kad kredito unijų turto vertinimas turi būti atliktas iki įstatymo įsigaliojimo, įsigaliotų tik 2016 m. lapkričio 1 d., t.y. tą pačią dieną kaip ir visas įstatymas. Tam, kad būtų teisinis pagrindas atlikti vertinimą bei vertinimas būtų atliktas iki įstatymo įsigaliojimo dienos, projekto 2 straipsnio 2 dalis turėtų įsigalioti anksčiau nei 2016 m. lapkričio 1 d. Atsižvelgus į tai, projekto 2 straipsnio 1 dalį reikėtų papildyti nuostatomis, numatančiomis kitą projekto 2 straipsnio 2 dalies įsigaliojimo datą. Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 2 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis ir jas išdėstyti taip: „2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas ir taikymas 1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį ir įstatymo 3 straipsnį, įsigalioja 2016 m. lapkričio 1 d. Šio straipsnio 2 dalis įsigalioja 2016 m. liepos 1 d. 2. Iki šio įstatymo įsigaliojimo dienos turi būti atliktas išsamus, nepriklausomas ir standartizuotas Lietuvos bankas savo lėšomis atlieka išsamų, nepriklausomą ir standartizuotą Lietuvos centrinės kredito unijos ir jai priklausančių kredito unijų turto kokybės vertinimas vertinimą ir Lietuvos centrinės kredito unijos (toliau - LCKU) bei jai priklausančiu kredito unijų konsoliduota finansinė analizė konsoliduotą finansinę analizę, tikslu teisingai įvertinti kredito unijų ir centrinės kredito unijos finansinę būklę, turtą, bei atitikimą Reglamento (ES) Nr. 575/2013 reikalavimams.

Teikia:

Seimo narys Raimundas Markauskas