LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
SVEIKATOS REIKALŲ KOMITETAS
PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS ALKOHOLIO KONTROLĖS ĮSTATYMO NR. I-857 2, 16(1), 17, 18, 22, 28, 29, 34 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 16(2) STRAIPSNIU ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIIP-4437
2017-05-10 Nr. 111-P-13
Vilnius
1. Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkė A.Širinskienė, Komiteto pirmininkės pavaduotojas R.Žemaitaitis, Komiteto nariai: D.Kaminskas, D.Kepenis, A.Kirkutis, A.Kubilienė, J.Liesys, A.Matulas, I.Rozova, A.Vinkus, Komiteto biuro vedėja J.Bandzienė, patarėjas E.Jankauskas, patarėja K.Civilkienė, patarėja V.Valainytė, patarėja B.Sesickienė, padėjėja S.Šimonienė, Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos patarėja A.Mečėjienė, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos patarėja N.Kundrotienė, Ministro Pirmininko patarėjas P.Gradeckas, Sveikatos apsaugos ministras A.Veryga, viceministrė K.Garuolienė, Sveikatos apsaugos ministerijos Visuomenės sveikatos departamento direktoriaus pavaduotoja A.Astrauskienė, vyr.specialistė G.Krivelienė, Ūkio ministerijos vyr.specialistė A.Janušauskė, Nacionalinės sveikatos tarybos sekretoriato vadovė I.Večkienė, Europos teisės departamento atstovė D.Stepanienė, Narkotikų, tabako ir alkoholio departamento direktoriaus pavaduotoja G.Belian, Specialiųjų tyrimų tarnybos atstovai V.Keldanovič, S.Kasiulevičiūtė, Nacionalinės tabako ir alkoholio kontrolės koalicijos atstovė N.Goštautaitė Midttun, iniciatyvinės grupės “Už blaivią Lietuvą” atstovas J.Dapšauskas, Lietuvos sveikuolių sąjungos prezidentas S.Dailidė, Lietuvos laisvosios rinkos instituto atstovas M.Tininis, Lietuvos liberalaus jaunimo organizacijos atstovai J.Stanevičius, D.Rimkutė, Lietuvos aludarių gildijos prezidentas S.Galadauskas, Lietkoopsąjungos atstovas R.Koreiva, Lietuvos prekybos įmonių asociacijos vykdantysis direktorius L.Vilimas, Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacijos prezidentė E.Šiškauskienė, asociacijos “Laisvas žmogus” atstovė T.Ščiurina, “Visagino country” festivalio organizatorių atstovė E.Čekienė, festivalio “Kino pavasaris” organizatorių atstovai M.Morkūnas, V.Ramoškienė, festivalio “Galapagai” organizatorių atstovas A.Balniškis, “Mados infekcija” festivalio organizatorių atstovė S.Strauskaitė, Barų asociacijos atstovas S.Galdikas, Jurbarko rajono verslininkų organizacijos atstovas V.Šukys, Nepriklausomų prekybos įmonių asociacijos pirmininkas E.Radžvila, Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos vadovas M.Zakarka, VšĮ “Žalgirio krepšinio centras” marketingo direktorius A.Tamašauskas, UAB ‘Joalda” atstovai S.Rimkevičienė, D.Rimkevičius, UAB “Vento Nuovo” lobistas A.Marcinkus, Lietuvos krikščioniškojo jaunimo blaivybės sąjungos “Žingsnis” atstovai D.Stonys, E.Jonušaitė, asociacijos “Optimalistas” atstovai G.Černiauskas, A.Chromin, G.Tarasov, V.Artimonovas, Lietuvos tautinio paveldo gamintojų ir kūrėjų asociacijos atstovas R.Gervė, UAB “Naminė pelėda” direktorė R.Starkuvienė, VšĮ “Utenos Juventus”atstovai Ž.Urbonas, E.Skersis, UAB “Kauno arena” atstovas V.Gudavičius, advokatė E.Latauskienė, Lietuvos krepšinio lygos prezidentas R.Milašius, gen.direktorius R.Brazauskas, direktorė R.Lininienė, VšĮ “Krepšinio rytas” atstovas M.Purlys, “Laisvė rokenrolui” koncerto organizatorių atstovė J.Katkutė, Vilniaus Sąjūdžio tarybos pirmininkas L.Kerosierius.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir juridinės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 11. Susipažinus su pateiktu įstatymo projektu, akcentuotina, kad jo nuostatos yra susijusios su prekybos alkoholiniais gėrimais draudimų ir ribojimų plėtimu. Tą aiškinamajame rašte pažymi ir projekto rengėjai (past. – cituojama, kalba neredaguota): „Įstatymo projekto tikslas – alkoholio prieinamumą ir reklamą ribojančiomis priemonėmis mažinti alkoholio vartojimą Lietuvoje. Įstatymo projekto uždaviniai – sumažinti prekybos alkoholiu taškų skaičių, nustatyti specialius reikalavimus alkoholinių gėrimų parduotuvėms, visiškai uždrausti alkoholio reklamą Lietuvoje, uždrausti fiziniams asmenims gabenti ir laikyti viešose vietose, išskyrus prekybos alkoholiniais gėrimais vietas, alkoholinius produktus atidengta pakuote, trumpinti alkoholio pardavimo laiką nuo 10 iki 20 val., iki 20 metų padidinti amžių asmenų, kuriems draudžiama parduoti alkoholį, griežtinti atsakomybę pardavėjams už alkoholio pardavimą neblaiviems asmenims ir nepilnamečiams ir už alkoholinių gėrimų pardavimą didesnio tūrio taroje nei leistina.“ Akcentuotina ir tai, kad alkoholio prekybos draudimų ir ribojimų pateiktame projekte yra netgi daugiau, nei jų aprašyta aiškinamajame rašte. Atitinkamos priemonės yra susijusios su galimu neigiamu poveikiu verslo sąlygoms ir jo plėtrai (past. – šis aspektas projekto aiškinamajame rašte nėra aptartas, nors to reikalauja Lietuvos Respublikos Seimo statuto (Žin., 1994, Nr. 15-249; 1999, Nr. 5-97) 135 straipsnio 3 dalies 7 punktas). Vienas griežčiausių projekte teikiamų draudimų – absoliutus alkoholio reklamos draudimas, numatytas projekto 8 straipsnyje, keičiančiame įstatymo 29 straipsnį. Atkreipiame dėmesį, kad konstitucinėje jurisprudencijoje buvo keltas klausimas dėl prekybos alkoholiniais gėrimais ribojimų proporcingumo. Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismas 2008 m. sausio 21 d. nutarime yra konstatavęs: „Pabrėžtina ir tai, kad visi prekybos alkoholiniais gėrimais ribojimai ir draudimai turi būti griežtai apibrėžti laiko ir vietos atžvilgiu, šios rūšies ūkinės veiklos (kaip ir bet kurios kitos ūkinės veiklos) negalima riboti labiau, negu būtina teisės saugomoms ir ginamoms vertybėms užtikrinti, nes antraip būtų nepaisoma konstitucinio proporcingumo principo. <...> Taip pat pabrėžtina, kad minėti prekybos alkoholiniais gėrimais ribojimai ir draudimai negali būti selektyvūs, jais negalima jokių asmenų (inter alia ūkio subjektų) diskriminuoti ar kuriems nors asmenims teikti privilegijų.“ Pastebėtina ir tai, kad Konstituciniame Teisme 2004 m. sausio 26 d. nutarime spręstas ir alkoholio reklamos ribojimo klausimas. Teismas konstatavo, kad „<...> įstatymų leidėjas, siekdamas apginti šią konstitucinę vertybę – žmonių sveikatą, turi teisę riboti alkoholio reklamą.“ Konstitucinis Teismas išaiškino, kad „<...> pagal Konstituciją riboti žmogaus teises ir laisves, taigi ir teisę gauti ir skleisti informaciją, galima, jeigu yra laikomasi šių sąlygų: tai daroma įstatymu; ribojimai yra būtini demokratinėje visuomenėje siekiant apsaugoti kitų asmenų teises bei laisves ir Konstitucijoje įtvirtintas vertybes, taip pat konstituciškai svarbius tikslus; ribojimais nėra paneigiama teisių ir laisvių prigimtis bei jų esmė; yra laikomasi konstitucinio proporcingumo principo.“ Nors minėtame nutarime Konstitucinis Teismas konstatavo, jog nagrinėti „<...> reklamos ribojimai yra adekvatūs siekiamam tikslui, t. y. nepažeidžia proporcingumo reikalavimų <...>“, vienas iš pagrindinių jo argumentų buvo „<...> kad nustatyti ribojimai yra dalinio pobūdžio, todėl nevertintini kaip teisės į informaciją paneigimas.“ Tuo tarpu teikiamame projekte yra ne vienas absoliutaus pobūdžio draudimas: pavyzdžiui, alkoholio reklamos visiškas draudimas; laisvo alkoholio gabenimo ir laikymo draudimas; itin sugriežtinti reikalavimai alkoholio prekybos vietai; absoliutus draudimas prekiauti alkoholiniais gėrimais sporto varžybų, kitų masinių renginių metu ir kt. |
Pritarti |
|
2. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
2. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 138 straipsnio 3 dalies ir 145 straipsnio 1 dalies nuostatomis, dėl šio projekto yra būtina gauti Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvadą. Akcentuotina, kad projekto rengimo metu nebuvo gauta jokių specialistų vertinimų ir išvadų. Be to, nors projekto rengėjai aiškinamajame rašte to ir nenurodo, įstatymo projekto įgyvendinimui gali prireikti lėšų, susijusių su valstybės biudžeto koregavimu. |
Pritarti |
|
3. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
10 |
1 |
|
3. Teikiamo projekto 10 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad įstatymas įsigalios 2017 m. sausio 1 dieną. Atkreipiame dėmesį, kad 2016 m. lapkričio 1 dieną įsigalios nauja Alkoholio kontrolės redakcija ir dalis šiuo projektu keičiamų straipsnių jau bus pakitę (pavyzdžiui, įstatymo 28 straipsnio 2 dalis). Dėl tos priežasties siūlytina suderinti teikiamą projektą su 2016 m. lapkričio 1 dieną įsigaliosiančiu Lietuvos Respublikos alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 IV skyriaus trečiojo skirsnio pavadinimo ir 28 straipsnio pakeitimo įstatymu Nr. XII-2356. |
Pritarti |
|
4. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
4. Be to, atkreipiamas dėmesys, kad Lietuvos Respublikos Seime šiuo metu yra svarstomi kiti Alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymų projektai – Nr. XIIP-2767(2), Nr. XIIP-2836(2), Nr. XIIP-2837(2), Nr. XIIP-4096, Nr. XIIP-4301 ir kt. Atsižvelgiant į tai, siūlytina taikyti Lietuvos Respublikos Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalies nuostatas ir nagrinėti teikiamą projektą Nr. XIIP-4437 minėtų įstatymo pakeitimo projektų kontekste. |
Nepritarti |
Minėti įstatymų projektai šios kadencijos Seime nebesvarstomi. |
5. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
5. Teikiamo projekto aiškinamojo rašto 7 punkte rašoma (past. – cituojama, kalba neredaguota): „Priėmus Įstatymų projektus, reikės pakeisti: <...> 3. Parengti ir priimti Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimus, reglamentuojančius atsakomybę fiziniams asmenims už alkoholinių gėrimų rodymą viešose vietose bei asmenų iki 20 metų atsakomybę už alkoholio vartojimą bei tokiems asmenims alkoholio pardavimą.“ Nors su šiuo projekto rengėjų pastebėjimu iš dalies sutiktina, kartu akcentuotina, kad turės būti keičiamas ne Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodeksas (Žin., 1985, Nr. 1-1), o Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodeksas (TAR, 2015-07-10, Nr. 2015-11216), įsigaliosiantis 2017 metų sausio 1 dieną (t. y. tą pačią dieną, kurią numatyta ir šio įstatymo įsigaliojimo data). Be to, pabrėžtina, kad Administracinių nusižengimų kodekso pataisos turi būti teikiamos kartu su Alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimo projektu. Privalu vadovautis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 135 straipsnio 5 dalimi: „Prireikus kartu su įstatymo projektu pateikiamas šio įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas. Kartu su įstatymo projektu teikiami kiti Seimo priimamų teisės aktų projektai dėl galiojančių teisės aktų pakeitimo ar pripažinimo netekusiais galios, kuriuos būtina priimti, priėmus teikiamą projektą.“ |
Pritarti |
|
6. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
6. Projekto aiškinamojo rašto 7 punkte nurodyti teisės aktai, kuriuos reikės pakeisti priėmus teikiamą įstatymo projektą. Teisės departamento nuomone, įstatymą įgyvendinančių teisės aktų, kuriuos reikės pakeisti, skaičius yra žymiai didesnis nei nurodytas aiškinamajame rašte. |
Pritarti |
|
7. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
|
|
|
7. Atsisakytina projekto pradžioje pateiktos preambulės. Pastebėtina, kad joje suformuluoti sakiniai yra projekto aiškinamojo rašto dalykas ir jį atkartoja. |
Pritarti |
|
8. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
1 |
2 |
|
8. Teikiamo projekto 1 straipsnio 2 dalies pakeitimo esmė koreguotina pagal teisės technikos reikalavimus – žodžiai „netekusia galios“ vartotini po žodžio „pripažinti“ („Pripažinti netekusia galios 2 straipsnio 3 dalį“). |
Pritarti |
|
9. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
2, 3 |
|
|
9. Teikiamo projekto 2 ir 3 straipsniuose (įstatymo 161 ir 162 straipsniai) įtvirtinamas draudimas alkoholiu prekiauti arčiau kaip 200 metrų iki ugdymo įstaigų. Atkreiptinas dėmesys, kad projekto aiškinamajame rašte nėra aptarti ir argumentuoti tokio konkretaus atstumo pasirinkimo kriterijai. |
Pritarti |
|
10. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
2 |
|
|
10. Projekto 2 straipsniu teikiamo Įstatymo 161 straipsnyje siūloma numatyti, kad alkoholinių gėrimų parduotuvė negali būti įrengta daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose. Tačiau galiojančiame keičiamo Įstatymo 181 straipsnio 4 dalies 5 punkte yra numatyta, kad tam tikromis sąlygomis tai gali būti padaryta. Siūlytina pašalinti prieštaravimą tarp atskirų to paties įstatymo nuostatų. Be to, atkreiptinas dėmesys, kad tam tikrose vietovėse laikytis draudimo įrengti alkoholinių gėrimų parduotuvę daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose gali būti sudėtinga praktiškai dėl patalpų kitokio pobūdžio statiniuose stokos. |
Pritarti |
|
11. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
4 |
|
|
11. Projekto 4 straipsniu keičiamoje įstatymo 17 straipsnio 4 dalyje įtvirtinamas naujas draudimas fiziniams asmenims gabenti ir laikyti alkoholinius produktus atidengta pakuote viešose vietose, išskyrus prekybos alkoholiniais gėrimais vietas. Pabrėžtina, kad be anksčiau pateiktų pastabų (past. – svarstytinas šios pataisos proporcingumas; be to, būtina numatyti administracinę atsakomybę už šio pažeidimo padarymą Administracinių nusižengimų kodekse), keltina abejonė ir dėl šio draudimo tikslumo bei aiškumo. Vartojama sąvoka „atidengta pakuotė“ Alkoholio kontrolės įstatyme yra naujadaras, kurios turinys praktikoje gali būti interpretuojamas labai įvairiai ir taip pažeisti asmenų lygiateisiškumą. |
|
|
12. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
5 |
1 |
|
12. Teikiamo projekto 5 straipsnio 1 dalimi, kuria keičiama įstatymo 18 straipsnio 1 dalis, itin susiaurinamas vietų, kuriose leidžiama prekiauti alkoholiniais gėrimais, skaičius. Nors didžioji dalis šių draudimų yra paaiškinta projekto aiškinamajame rašte, dalis išlieka nepaaiškintų ir sistemiškai nepagrįstų. Pavyzdžiui, svarstytina, ar tikslingai (ar dėl neatidumo) iš įstatymo 18 straipsnio 1 dalies 1 punkto (past. – vietos, kuriose leidžiama prekiauti alkoholiniais gėrimais) išbrauktos stacionariosios viešojo maitinimo vietos. Vadovaujantis Alkoholio kontrolės įstatymo galiojančios redakcijos 2 straipsnio 27 dalimi, stacionarioji viešojo maitinimo vieta – viešojo maitinimo vieta, įrengta Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka Nekilnojamojo turto registre įregistruotame pastate. Šio straipsnio 30 dalyje apibrėžta, kad viešojo maitinimo vieta – laikantis maisto tvarkymą reglamentuojančių teisės aktų nustatytų viešojo maitinimo reikalavimų įrengti restoranas, kavinė, baras ar kita maisto tvarkymo vieta, kurioje ruošiamas, gaminamas ir realizuojamas maistas, skirtas viešajam maitinimui. Tokiu būdu šia pataisa iš esmės uždraudžiama prekiauti alkoholiniais gėrimais visuose baruose, kavinėse, restoranuose ir pan. Pastebėtina, kad aiškinamojo rašto 4 punkto pirmoje pastraipoje projekto rengėjai teigia priešingai daromam įstatymo pakeitimui. |
Pritarti |
|
13. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
5 |
2 |
|
13. Teikiamo projekto 5 straipsnio 2 dalis, kiek ja keičiamas įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 1 punktas, nėra paaiškinta projekto aiškinamajame rašte. Atsižvelgiant į tai, kelia abejonių, ar pagrįstai panaikinama savivaldybės tarybos diskrecijos teisė įvertinti laisvės atėmimo, karinių ir sukarintų tarnybų, policijos ir kitų statutinių, sveikatos priežiūros įstaigų ir religinių bendruomenių vadovybės rašytinio prašymo dėl draudimo prekiauti alkoholiniais gėrimais prie įstaigos ar maldos namų pagrįstumą. |
Pritarti |
|
14. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
5 |
2 |
|
14. Analogiška pastaba dėl pagrįstumo teiktina ir dėl projekto 5 straipsnio 2 dalies, kiek ja nustatomas įstatymo 18 straipsnio 3 dalies naujas 7 punktas. Šiame punkte siekiama įtvirtinti absoliutų draudimą prekiauti alkoholiniais gėrimais sporto varžybų metu, pašalinant išimtį dėl draudimo netaikymo gėrimams, kurių tūrinė etilo alkoholio koncentracija neviršija 7,5 procento. Pastebėtina, kad ir ši pataisa nėra aprašyta projekto aiškinamajame rašte. Tokia pati pastaba teiktina ir dėl projekto 6 straipsnio 1 dalies, kuria keičiamas įstatymo 22 straipsnio 1 dalies 5 punktas (past. – įtvirtinamas absoliutus draudimas vartoti alkoholinius gėrimus sporto renginių metu). |
Pritarti |
|
15. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
5 |
2 |
|
15. Teikiamo projekto 5 straipsnio 2 dalis, kiek ja keičiama įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 12 punktas (buvęs 14 punktas) nėra sistemiškai suderintas su įstatymo 18 straipsnio 8 dalimi. Pastebėtina, kad įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 12 punkte (buvusiame 14 punkte) įtvirtinamas absoliutus draudimas prekiauti alkoholiniais gėrimais švenčių, masinių renginių, parodų, koncertų, teatro spektaklių, cirko ir kitų renginių metu, panaikinant savivaldybės tarybos diskrecijos teisę riboti ar uždrausti prekybą alkoholiniais gėrimais tokių renginių metu. Kita vertus, atitinkama nuostata lieka įteisinta įstatymo 18 straipsnio 8 dalyje. Tokiu būdu įtvirtinama dviejų normų tarpusavio kolizija. |
Pritarti |
|
16. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
5 |
5 |
|
16. Teikiamo projekto 5 dalyje, keičiančioje įstatymo 18 straipsnio 5 dalį, numatoma pardavėjo teisė „reikalauti pateikti asmens dokumentą, iš visų alkoholinius gėrimus perkančių asmenų, o kai yra abejonių, kad asmuo yra jaunesnis negu 25 metai, privalo iš perkančio alkoholinius gėrimus asmens reikalauti pateikti asmens amžių liudijantį dokumentą“. Atsižvelgiant į tai, nesuprantama, kodėl draudimas įsigyti ir (ar) vartoti alkoholinius gėrimus yra siejamas su 20 metų amžiaus riba, o pardavėjo pareiga paprašyti pirkėjo asmens dokumento siejama su abejone, kad pastarasis nėra sulaukęs 25 metų. Be to, svarstytina, ar racionalu prašyti asmens dokumento iš visų pirkėjų, net kai pardavėjui nekyla jokių abejonių dėl pirkėjo amžiaus (pavyzdžiui, kai alkoholinius gėrimus įsigyja senjorai). |
Pritarti |
|
17. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2016- 05-31 |
8 |
|
|
17. Teikiamo projekto 8 straipsniu keičiamas įstatymo 29 straipsnis, įteisinantis absoliutų alkoholio reklamos draudimą. Tačiau, pastebėtina, kad privalo būti pakeistas ne tik šio straipsnio turinys, bet ir pavadinimas. Priėmus pataisas, įstatymo 29 straipsnio pavadinimas („Alkoholio reklamos ribojimas“) informuos apie alkoholio reklamos ribojimą, nors straipsnio turinio nuostatos bus susijusios ne su alkoholio reklamos ribojimu, o jos absoliučiu draudimu. Be to, projekto 8 straipsnio, keičiančio įstatymo 29 straipsnį, lyginamajame variante netiksliai atsispindi daroma pataisa (lyginamajame variante nepavaizduota, kad įstatymo 29 straipsnio 1 dalyje vietoje skyrybos ženklo „dvitaškio“, rašomas skyrybos ženklas „taškas“). |
Pritarti |
|
18. |
Seimo Sveikatos reikalų komiteto neetatinė ekspertė G.Belian, 2016-06-20 |
|
|
|
Vykdant Seimo Sveikatos reikalų komiteto 2016 m. birželio 8 d. posėdyje priimtą sprendimą Nr. 111-S-14, pagal kompetenciją buvo išnagrinėtas Lietuvos Respublikos alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 2, 16(1), 17, 18, 22, 28, 29, 34 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 16(2) straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-4437 (toliau – Įstatymo projektas). 1. Pažymėtina, kad Įstatymo projekto nuostatos atitinka Pasaulio Sveikatos Organizacijos rekomendacijų, kurių tikslas – sumažinti alkoholio vartojimą bei jo daromą žalą, nuostatas, taip pat atitinka Lietuvos sveikatos 2014-2025 metų programos nuostatas bei Alkoholio kontrolės įstatymo tikslą. 2. Siūlytina iš esmės pritarti priemonėms, mažinančioms alkoholinių gėrimų prieinamumą, alkoholinių gėrimų pardavimus, taip pat reklamos ir kitų skatinimo įsigyti ir (ar) vartoti alkoholinius gėrimus, veiksmų ribojimui. 3. Vyriausybės kanceliarija kartu su Sveikatos apsaugos ministerija ir Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamentu 2016 m. sausio 25 d. paskelbė viešąją konsultaciją „Alkoholio vartojimo mažinimo priemonės“. Nors yra įgyvendinama daug įvairių kontrolės bei prevencijos priemonių, alkoholio vartojimo problema Lietuvoje tebėra aktuali, todėl reikalingos papildomos priemonės, ribojančios alkoholio paklausą bei pasiūlą. Viešosios konsultacijos dalyviai atkreipė dėmesį, kad, remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos ir kitų tarptautinių ekspertinių alkoholio kontrolės politikos institucijų rekomendacijomis, labai svarbu didžiausią dėmesį skirti trims pagrindinėms alkoholio vartojimo mažinimo priemonėms: alkoholio kainos didinimui, alkoholio reklamos draudimui ir alkoholio prieinamumo mažinimui. Galima teigti, kad pateiktas Įstatymo projektas įgyvendina viešosios konsultacijos metu gautus pasiūlymus. 4. Atkreipiamas dėmesys, kad Lietuvos Respublikos Seime šiuo metu yra svarstomas Lietuvos Respublikos alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 2, 16(1), 18, 22, 28, 28, 29, 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo papildymo 16(2) straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-4096, kurio nuostatos reglamentuoja tuos pačius dalykus (alkoholio reklamą, prieinamumo ribojimo priemones), atsižvelgiant į tai, siūlytina nagrinėti Įstatymo projektą kartu su Įstatymo projektu Nr. XIIP-4096. |
Atsižvelgti |
|
3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Lietuvos savivaldybių asociacija, 2016-06-17 |
|
|
|
Lietuvos savivaldybių asociacija susipažino su Lietuvos Respublikos alkoholio kontrolės įstatymo Nr. 1-875 2, 16(1), 17,18, 22, 28,29 34 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 16(2) straipsniu įstatymo projektu Nr. XIlP-4437 ir jam pritaria. |
Atsižvelgti |
|
2. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
2 |
|
|
Lietuvos prekybos įmonių asociacija susipažino su Lietuvos Respublikos alkoholio kontrolės įstatymo Nr. I-857 2, 16(1), 17, 18, 22, 28, 29, 34 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 16(2) straipsniu įstatymo projektu (Nr. XIIP-4437) („Projektas“) ir toliau dėsto dėl jo savo poziciją. 1. Dėl alkoholinių gėrimų parduotuvės sąvokos ir reikalavimų tokiai parduotuvei (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis, 161 straipsnis, 162 straipsnis) Projektu siūloma nustatyti, kad alkoholiniais gėrimais būtų leidžiama prekiauti tik alkoholinių gėrimų parduotuvėse, kurios turi būti visiškai izoliuotos nuo gyvenamųjų ar kitų patalpų, nesusijusių su prekių pardavimo organizavimu ar jų sandėliavimu ir turėti atskirą įėjimą. Be to, Projektu siūloma uždrausti alkoholinių gėrimų parduotuves įrengti daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose ir mažesniu, kaip 200 metrų atstumu nuo ugdymo įstaigų. Teisėkūroje pripažįstami tikslingumo, proporcingumo ir efektyvumo principai. Tai reiškia, kad teisės akto projektas turi būti rengiamas ir teisės aktas priimamas tik tuo atveju, kai užsibrėžtų tikslų negalima pasiekti kitomis priemonėmis. Pasirinktos teisinio reguliavimo priemonės turi sudaryti kuo mažesnę administracinę ir kitokią naštą, nevaržyti teisinių santykių subjektų daugiau, negu to reikia teisinio reguliavimo tikslams pasiekti. Be to, rengiant teisės akto projektą turi būti įvertinamos visos galimos teisinio reguliavimo alternatyvos ir pasirenkama geriausia iš jų, taip pat teisės akte turi būti įtvirtinamos veiksmingiausiai ir ekonomiškiausiai teisinio reguliavimo tikslą leisiančios pasiekti teisinio reguliavimo priemonės. Šių principų nesilaikymas ir perteklinis reguliavimas buvo vienas iš Vyriausybės argumentų, dėl kurių kartą Vyriausybė nepritarė Projektui Nr. XIIP-2836, kuriuo buvo siekiama įtvirtinti tapačius ar labai panašius ribojimus. Įstatymų projektuose siūlomos teisinio reguliavimo priemonės, kuriomis griežtinama prekyba alkoholiniais gėrimais ir nepagrįstai ribojama ūkio subjektų teisė vykdyti ūkinę komercinę veiklą, laikytinos neproporcingomis. Projekto rengėjai nepagrindė, kad, priėmus aptariamą ribojimą, bus pasiektas Projekto tikslas - mažinti alkoholio vartojimą Lietuvoje. Projekto aiškinamajame rašte tik abstrakčiai nurodoma, kad: “Sisteminė 45 studijų apie alkoholio prekybos vietų tankumą ir 15 studijų apie prekybos laiką analizė vienareikšmiškai pripažįsta, kad ribojant alkoholio prekybos tankumą sėkmingai sumažėja su alkoholio vartojimu susijusi žala.“. Tačiau neatkleidžiama, į kokias studijas referuojama, kas buvo šių studijų objektu, kas atliko tariamą studijų analizę, kur su šia analize galima susipažinti. Teigtina, jog Projekto rengėjai, prisidengdami deklaratyviais teiginiais, legalaus alkoholio prieinamumo mažinimą nepagrįstai tapatina su alkoholio vartojimo mažinimu, nors, neabejotina, kad, sumažinus legalaus alkoholio prieinamumą, padidės nelegalių alkoholinių gėrimų vartojimas (ypač kaime, kur parduotuvės, vienareikšmiškai negalės prisitaikyti prie Projekto reikalavimų ir turės nutraukti prekybą alkoholiniais gėrimais). Projekto aiškinamajame rašte neatskleidžiamas neigiamas poveikis verslui, susijęs su papildoma administracine našta, išlaidomis, papildomos darbo jėgos poreikiu. Projekte ciniškai teigiama, kad: „Priėmus įstatymą neigiamų pasekmių nenumatoma“. Nors, kita vertus, aiškinamajame rašte aiškiai deklaruojamas siekis „riboti alkoholio prekybos tankumą“, kas, kitais žodžiais, reiškia ne ką kitą, kaip siekį uždaryti šiuo metu legaliai veikiančias mažas parduotuves, negalėsiančias prisitaikyti prie Projekto reikalavimų ir turėsiančias nutraukti prekybą alkoholiniais gėrimais ir galimai užsidaryti. Sumažėjus legaliai veikiančių mažmeninės prekybos alkoholiniais gėrimais vietų skaičiui (ko ir siekiama Projektu), bus skatinama šešėlinė ekonomika dėl nelegalios prekybos alkoholiniais gėrimais bei naminės gamybos alkoholio produktais. Tokia prekyba, be kita ko, kelia grėsmę visuomenės sveikatai, o tam tikrais atvejais – žmonių gyvybei dėl nekontroliuojamos sudėties ir gamybos proceso alkoholinių gėrimų vartojimo. |
Atsižvelgti |
|
3. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
3 |
1 |
|
1.1. Dėl izoliuotų patalpų ir atskiro įėjimo (Įstatymo 162 straipsnio 1 dalis) Įstatymo 162 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad alkoholinių gėrimų parduotuvė turi būti visiškai izoliuota nuo gyvenamųjų ar kitų patalpų, nesusijusių su prekių pardavimo organizavimu ar jų sandėliavimu, ir turi turėti atskirą įėjimą. Visų pirma, draudimas prekiauti alkoholiniais gėrimais mažmeninės prekybos vietose, kurios nėra visiškai izoliuotos nuo gyvenamųjų ar kitų patalpų, nesusijusių su prekių pardavimo organizavimu ar jų sandėliavimu yra numatytas galiojančio Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 8 punkte. Todėl iš esmės tapačios nuostatos kartojimas Įstatyme yra nesuderinamas su Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo 3 straipsnio 2 dalies 6 punkte įtvirtintu teisėkūros aiškumo principu, reiškiančiu, kad teisės aktuose nustatytas teisinis reguliavimas turi būti logiškas, nuoseklus, glaustas, suprantamas, tikslus, aiškus ir nedviprasmiškas. Antra, visiškai neaiškus yra siūlomo reikalavimo „turėti atskirą įėjimą“ turinys, nes neaišku, nuo ko tas įėjimas turi skirti. Jeigu Projekto iniciatoriai turi omenyje atskiro (papildomo) įėjimo į pastatą įrengimą, tai primintina, kad, vadovaujantis LR civilinio kodekso 4.82 str. 1 d., namo konstrukcijos yra bendroji visų butų ir kitų patalpų savininkų nuosavybė, todėl tais atvejais, kai parduotuvė įrengta pastate, kuriame yra ir kitiems asmenims priklausančios patalpos, prekybininkas negali atskiro (papildomo) įėjimo į pastatą įrengti be bendraturčių sutikimo. Tais atvejais, kuomet parduotuvės patalpos yra išsinuomojamos, tokių darbų atlikimui papildomai turi būti gautas ir savininko sutikimas. Be to, tam tikrais atvejais atskiro (papildomo) įėjimo į pastatą įrengimas gali būti technologiškai neįmanomas arba ribojamas pagal teisės aktų reikalavimus (pvz., istoriniuose senamiesčiuose įrengtuose pastatuose). Trečia, tokio reikalavimo įgyvendinimas visais atvejais reiškia papildomus didelius parduotuvių perplanavimo, rekonstravimo, o tam tikrais atvejais – kapitalinio remonto kaštus, kurie daliai verslininkų, ypatingai smulkiajam verslui, galėtų būti nepakeliami. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Įstatymo papildymui Įstatymo 162 straipsnio 1 dalimi. Nepritarus Įstatymo papildymui Įstatymo 162 straipsnio 1 dalimi, atitinkamai negali būti pritarta Įstatymo 2 straipsnio 2 dalies bei 18 straipsnio atitinkamiems pakeitimams. |
Atsižvelgti |
|
4. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
3 |
2 |
|
1.1. Dėl draudimo alkoholinių gėrimų parduotuvę įrengti daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose (Įstatymo 162 straipsnio 2 dalis) Įstatymo 162 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti draudimą alkoholinių gėrimų parduotuvę įrengti daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose. Mūsų vertinimu, toks draudimas yra nelogiškas, neproporcingas ir prieštarauja Konstitucijos 46 straipsnyje įtvirtintiems ūkinės veiklos laisvės ir sąžiningos konkurencijos apsaugos, o taip pat Konstitucijos 109 straipsnio 1 daliai, konstituciniams teisingumo ir teisinės valstybės, ir teisėtų lūkesčių principams. Visų pirma, toks draudimas pažeidžia teisėtų lūkesčių principą, nes didelė dalis ūkio subjektų yra atidarę parduotuves būtent daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose bei jau yra padarę su tuo susijusiąs investicijas (nusipirko ar ilgam terminui išsinuomojo patalpas, jas suremontavo). Antra, vadovaujantis galiojančio Įstatymo 16 straipsnio 4 dalimi, licencijos verstis mažmenine prekyba alkoholiniais gėrimais daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose įrengtose įmonėse išduodamos, tik jeigu tam pritaria daugiabučio gyvenamojo namo gyventojų dauguma; be to, išduodami sutikimą, gyventojai gali nurodyti prekybos alkoholiniais gėrimais laiką. Be to, galiojančio Įstatymo 18 straipsnio 9 dalis numato savivaldybės tarybos teisę, atsižvelgiant į prekybos alkoholiniais gėrimais vietą, gyventojų, bendrijų, bendruomenių ar jų atstovų, visuomeninių organizacijų ar kitų institucijų raštu pareikštą nuomonę, policijos komisariatų pasiūlymus, riboti laiką, kuriuo leidžiama prekiauti alkoholiniais gėrimais, neišduoti licencijos verstis mažmenine prekyba alkoholiniais gėrimais. Taigi, galiojantis teisinis reglamentavimas nustato pakankamai priemonių, apsaugančių daugiabučio gyvenamojo namo gyventojų teisėtus interesus, o papildomi draudimai, susiję su prekyba alkoholiu daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose yra neproporcingi Įstatymo siekiamiems tikslams. Trečia, tam tikrose miesto rajonuose (pavyzdžiui, Vilniaus senamiestyje) dėl objektyvių aplinkybių parduotuvės gali būti ir yra dažniausiai įrengtos būtent daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose. Galiausiai, pagal projektą alkoholinių gėrimų prieinamumo ribojimas užtikrinamas griežtais alkoholinių gėrimų parduotuvei keliamais reikalavimais, taigi draudimas alkoholinių gėrimų parduotuvę įrengti daugiabučiuose gyvenamuosiuose namuose yra ne tik kad akivaizdžiai neproporcingas, bet ir nelogiškas. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Įstatymo papildymui Įstatymo 162 straipsnio 2 dalimi. |
Atsižvelgti |
|
5. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
3 |
2 |
|
1.1. Dėl draudimo alkoholinių gėrimų parduotuvę įrengti mažesniu kaip mažesniu, kaip 200 metrų atstumu nuo ugdymo įstaigų (Įstatymo 162 straipsnio 2 dalis) Įstatymo 162 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti draudimą alkoholinių gėrimų parduotuvę įrengti mažesniu, kaip 200 metrų atstumu nuo ugdymo įstaigų. Mūsų vertinimu, toks draudimas yra nelogiškas, neproporcingas ir prieštarauja Konstitucijos 46 straipsnyje įtvirtintiems ūkinės veiklos laisvės ir sąžiningos konkurencijos apsaugos, o taip pat Konstitucijos 109 straipsnio 1 daliai, konstituciniams teisingumo ir teisinės valstybės, ir teisėtų lūkesčių principams. Visų pirma, toks draudimas pažeidžia teisėtų lūkesčių principą, nes didelę dalis ūkio subjektų yra įrengę parduotuves mažesniu kaip 200 metrų atstumu nuo ugdymo įstaigų bei jau yra padarę su tuo susijusiąs investicijas (nusipirko ar ilgam terminui išsinuomojo patalpas, jas suremontavo). Be to, projekto rengėjai nepasisako, kaip turėtų būti traktuojama situacija, kuomet ugdymo įstaigos atidaromos vėliau nei alkoholinių gėrimų parduotuvė. Antra, siūlomas ribojimas yra perteklinis, nes vadovaujantis galiojančio Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 1 punktu atstumą, kuriuo nuo ugdymo įstaigų draudžiama prekiauti alkoholiniais gėrimais, nustato savivaldybės taryba, suderinusi atitinkamai su šių įstaigų vadovais ir religinėmis bendruomenėmis. Taigi galiojantis teisinis reglamentavimas šiuo klausimu yra pakankamas. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Įstatymo papildymui Įstatymo 162 straipsnio 2 dalimi. |
Atsižvelgti |
|
6. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
5 |
2 |
|
1. Dėl prekybos alkoholiniais gėrimais laiko (Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 9 punktas) Projektu keičiamo Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 9 punktu siūloma prailginti laiką, kai alkoholio pardavimas negalimas: lyginant su esamu reguliavimu, siūloma pailginti laiką, kai negali būti vykdoma prekyba alkoholiniais gėrimais dviem valandomis ryte, t.y. iki 10 valandos ryto, ir dviem valandomis vakare, t.y. nuo 20 valandos. Tačiau Projekto rengėjai nepagrindžia ekonominio tokio alkoholio prekybos draudimo efekto ar skaičiavimo metodikos, nenurodo kokį ekonominį poveikį šis ribojimas galimai turės, nepateikia skaičiavimų, kaip toks alkoholio prekybos draudimo prailginimas, ypač ryte, prisidėtų prie tokiu ribojimu siekiamo tikslo – alkoholio vartojimo sumažinimo. Laikas tarp 8 ir 10 valandos ryto yra paros metas, kuomet stebimas mažiausias alkoholio pardavimo procentas lyginant su kitu paros laiku. Todėl Projekte nustatytos priemonės nepasiektų jomis keliamo tikslo, o alkoholio prekybos vietas apsunkintų papildomais įsipareigojimais, susijusiais su kasos aparatų perprogramavimu bei kitų techninių ir organizacinių priemonių ėmimusi, kad būtų užtikrintas alkoholio prekybos negalimumas nurodytu metu. Apribojus prekybos alkoholiu laiką bus skatinama šešėlinė ekonomika dėl nelegalios prekybos alkoholiniais gėrimais bei naminės gamybos alkoholio produktais. Tokia prekyba, be kita ko, kelia grėsmę visuomenės sveikatai, o tam tikrais atvejais – žmonių gyvybei dėl nekontroliuojamos sudėties ir gamybos proceso alkoholinių gėrimų vartojimo. Rengiant teisės akto projektą turi būti įvertinamos visos galimos teisinio reguliavimo alternatyvos ir pasirenkama geriausia iš jų, taip pat teisės akte turi būti įtvirtinamos veiksmingiausiai ir ekonomiškiausiai teisinio reguliavimo tikslą leisiančios pasiekti teisinio reguliavimo priemonės. Projekto aiškinamajame rašte stokojama argumentų, kodėl prekybos alkoholiniais gėrimais laiko trumpinimas yra efektyvi ir proporcinga priemonę, siekiant mažinti alkoholio vartojimą Lietuvoje. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Projektu siūlomai Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 9 punkto redakcijai (galiojančio Įstatymo 18 straipsnio 3 dalies 11 punkto pakeitimui). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 5 straipsnio nuostatų. |
7. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
5 |
2 |
|
1. Dėl draudimo parduoti alkoholinius gėrimus asmenims, jaunesniems kaip 20 metų ir pardavėjo teisės reikalauti pateikti asmens amžių liudijantį dokumentą (Įstatymo 18 straipsnio 4 dalies 3 punktas, 18 straipsnio 5 dalis) Projektu keičiamo Įstatymo 18 straipsnio 4 dalies 3 punktu siūloma padidinti amžiaus cenzą, nuo kurio asmeniui yra prienami alkoholiniai gėrimai, iki 20 metų. Lietuvos Respublikoje asmuo, sulaukęs pilnametystės, t.y. 18 metų amžiaus, įgyja visišką teisnumą ir veiksnumą, taigi įgyja teisės aktų jam nustatytas teises bei pareigas bei galėjimą jas įgyvendinti. Vienas Alkoholio kontrolės įstatymo tikslų, nustatytų 1 straipsnio 1 dalyje, yra mažinti alkoholio prieinamumą nepilnamečiams, tad amžiaus ribos pakėlimas alkoholiui vartoti ir turėti neatitinka šio Įstatymo tikslo. Įstatymo projekto aiškinamajame rašte konkrečios amžiaus ribos nustatymas nėra pagrįstas jokiais moksliniais sociologiniais tyrimais ar statistiniais duomenimis. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Įstatymo 18 straipsnio 4 dalies 3 punkto, 22 straipsnio 2 dalies, 22 straipsnio 3 dalies, 28 straipsnio 2 dalies pakeitimui. Tačiau pritariame Projekto nuostatai, numatančiai pardavėjų teisę reikalauti pateikti asmens amžių liudijantį dokumentą, iš visų alkoholinius gėrimus perkančių asmenų (Įstatymo 18 straipsnio 5 dalis). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 5 straipsnio nuostatų. |
8. |
Lietuvos prekybos įmonių asociacija, 2016-06-20 |
8 |
|
|
1. Dėl visiško alkoholio reklamos draudimo (Įstatymo 29 straipsnio 1 dalis) Projektu siūloma įvesti visišką alkoholio reklamos draudimą. Prekybos įmonės tokiam besąlygiškam draudimui kategoriškai nepritaria. Visų pirma, mūsų vertinimu, toks draudimas yra nelogiškas, neproporcingas ir prieštarauja Konstitucijos 46 straipsnyje įtvirtintiems ūkinės veiklos laisvės ir sąžiningos konkurencijos apsaugos, o taip pat Konstitucijos 109 straipsnio 1 daliai, konstituciniams teisingumo ir teisinės valstybės, ir teisėtų lūkesčių principams. Antra, teismų praktikoje pripažįstama, kad tam tikrais atvejais prekių eksponavimas (pateikimas pardavimui) laikomas reklama. Taigi, visiškas alkoholio reklamos draudimas, nenumatant jokių išimčių alkoholinių gėrimų eksponavimui (pateikimui pardavimui) prekybos vietose, būtų nelogiškas ir Projekto tikslui neproporcingas prekybos įmonių apsunkinimas. Aukščiau išdėstytų argumentų pagrindu prašome nepritarti Įstatymo 29 straipsnio pakeitimui. |
Atsižvelgti |
|
9. |
Jurbarko rajono verslininkų organizacija, 2016-06-20 |
|
|
|
Mes prašome nepritarti siūlomam įstatymo pakeitimo projektui, nes jis nespęs nei vienos alkoholinių gėrimų vartojimo mažinimo problemos. |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto. |
10. |
Legalaus verslo aljansas, 2016-06-20 |
|
|
|
(...) manome, kad prieš priimant sprendimus reikėtų įvertinti, kokį poveikį padarė minėtos priemonės, o po to spręsti, kokias papildomas priemones tikslinga taikyti. Vadovaudamiesi išdėstytais argumentais, prašome nepritarti alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimo projektui Nr. XIIP-4437 (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto. |
11. |
Lietuvos mažųjų alaus daryklų asociacija, 2016-06-20 |
8 |
|
|
Manome, kad panaikinus Alkoholio kontrolės įstatymo 29 straipsnio 5 dalį, numatančią alaus, alaus mišinių su nealkoholiniais gėrimais bei natūralios fermentacijos vyno ir sidro išorinės reklamos sąlygas ir tvarką, o to paties straipsnio 4 dalyje įtvirtinus išorinės alkoholio reklamos Lietuvos Respublikoje draudimą, šiais draudimais siekiami tikslai mažinti alkoholio suvartojimą, piktnaudžiavimą alkoholiu, jo daromą žalą sveikatai ir alkoholio prieinamumą (nepilnamečiams) nebus pasiekti, o tik sumažins vartotojams prieinamą informaciją apie silpnuosius alkoholinius gėrimus. Alkoholio išorinės reklamos draudimas ypač neigiamai paveiks mažuosius silpnųjų alkoholinių gėrimų gamintojus, nes jie praktiškai praras bet kokias galimybes informuoti vartotojus apie savo gaminius ir įmonių logotipus, o tuo pačiu turės trauktis iš rinkos. Tai turės labai skausmingų pasekmių regionų darbo rinkai. Be to, šiuo metu praktiškai visos viešojo maitinimo įstaigos turi įvairaus inventoriaus su silpnųjų alkoholinių gėrimų gamintojų logotipais ir yra sudariusios reklamos sutartis su silpnųjų alkoholinių gėrimų tiekėjais ar gamintojais. Įsigaliojus alkoholio išorinės reklamos draudimui, šį inventorių tektų keisti. Tam reikėtų didelių papildomų išlaidų, kurios viešojo maitinimo įstaigoms gali būti nepakeliamos. Papildomai pažymėtina, jog pagal Išorinės reklamos įrengimo taisyklių 21 punktą leidimo galiojimo terminas nustatomas atsižvelgiant į pareiškėjo paraiškoje nurodytą reklamos skleidimo laikotarpį ir negali būti ilgesnis kaip 5 metai. Reklamos įstatymo 12 straipsnio 10 dalis pateikia baigtinį leidimo išorinės reklamos įrengimui panaikinimo pagrindų sąrašą, o įstatyminių reikalavimų reklamos draudimui pasikeitimas jame nenumatytas. Taigi, įsigaliojus alkoholio išorinės reklamos draudimui, leidimų šiai veiklai nebus galima panaikinti pagal Reklamos įstatymą. Be to, Reklamos įstatymo 12 straipsnio 7 dalyje numatyti leidimo išorinės reklamos įrengimui neišdavimo pagrindai neužkerta kelio tokių leidimų išdavimui ateityje. Esant nurodytai Įstatymo projekto ir Reklamos įstatymo kolizijai, atsirastų prielaidos teisiniam neapibrėžtumui, neaiškiam įvairių situacijų interpretavimui ir aiškinimui. |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
12. |
Lietuvos Sąjūdžio Vilniaus skyrius, 2016-10-20, 2017-02-03 |
|
|
|
2011-12-06 LR Seimas panaikino alkoholio reklamos draudimą. To pasėkoje Lietuva pagal girtuoklystę Europos Sąjungoje įsitvirtino 1-oje, o pasaulyje 3-oje vietoje. Susidaro įspūdis, kad seimūnai siekia, kad Lietuva ir pasaulyje pirmautų girtavimo srityje. 2016-09-27 Seimas, 3 balsavus „prieš“ iš 103 dalyvavusių balsavime, panaikino verslininkų reikalavimus perkant alkoholinius gėrimus pateikti asmens tapatybės dokumentus. Tokį ypatingai skubų PER 10 DIENŲ Seimo priimtą Įstatymą reikėtų suprasti kaip ALKOHOLĮ VARTOJANČIAI SOCIALINEI GRUPEI PAGARBĄ IR PARAMĄ kad kiekvienas labai skubiai galėtų tenkinti alkoholio poreikį, kad neatprastų nuo girtuoklystės, kad populiarintų ir tobulintų girtuoklystę, kad pratintųsi girtuokliauti ir turbūt SVARBIAUSIA, kad TVIRTAI LAIKYTŲ LIETUVĄ PIRMOJE VIETOJE EUROPOS SĄJUNGOS GIRTAUJANČIŲ VALSTYBIŲ TARPE bei VERŽTŲSI DOMINUOTI PASAULYJE, nes kitose srityse Lietuvai nepavyksta SUŽIBĖTI. Kai kas mano, kad toks įstatymas galėjo turėti įtakos Seimo rinkiminėse batalijose. Toks Seimo narių paslaugumas alkoholio mėgėjams gali ir toliau vystytis ir tobulėti. Kas gali paneigti, kad Seimo nariai įteisins specialias brigadas operatyviam alkoholio pristatymui, įpareigos geltonuosius autobusiukus, personalines vadovų mašinas bei savo padėjėjus ir patarėjus laisvalaikiu pristatinėti alkoholį gėrimų mėgėjams. Seime buvo, yra ir bujos LIETUVĄ GIRDANČIOS JĖGOS. KAS PASITARNAUS BLAIVINANT LIETUVĄ? Seime buvo nemažai bandymų - ESMINIUS SEIMŪNAI SUŽLUGDYDAVO, nes Seimas visada buvo palankus alkoholinių gėrimų mėgėjams. BLAIVINANT LIETUVĄ lemiančiu turėtų tapti 2016 metų pavasarį Lietuvos piliečių iniciatyva surinkus virš 60 tūkst. parašų įteisintas REIKALAVIMAS STABDYTI TAUTOS NUGIRDYMĄ (įstatymo projektas Nr. XIIP-4437). (...) Todėl dar kartą prašome Seimo narių skubiai priimti alkoholio reklamos draudimo {statymą ir imtis efektyvių Lietuvos žmonių blaivinimo priemonių ... PRISIMINKIME, KAD CARIZMO PRIESPAUDOS LAIKAIS VYSKUPAS M. VALANČIUS IR KUNIGAI GELBĖJO ŽEMAIČIUS NUO SVAIGALŲ. KAS APGINS LIETUVĄ NUO ALKOHOLIO?” (...) Lietuvos Sąjūdžio Vilniaus skyriaus taryba siūlo: padidinti iki 10 kartų baudas už įvykius, kurie įvyko dėl alkoholį vartojusio kaltės; padidinti iki 10 kartų paslaugų kainas vartojusiems alkoholį sveikatos priežiūros ir išblaivinimo įstaigose; padidinti iki 5 kartų baudas už vaikų nepriežiūrą alkoholį vartojantiems tėvams; traukti atsakomybėn politikus, merus ir pareigūnus už alkoholio grėsmių toleravimą. |
Atsižvelgti |
|
13. |
VšĮ „Žalgirio krepšinio centras“, 2017-04-12 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesį, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės Kauno „Žalgirio“ ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių Kauno „Žalgirio“ ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio rėkiamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius ketverius metus metus krepšinio klubas Kauno „Žalgiris“ iš alkoholio prekybos bei gamybos įmonių kaip paramą ir už reklamos paslaugas gavo 1.250.000 EUR pajamų. Aukščiau nurodytos sumos buvo gautos dėl galimybės viešinti alkoholio prekybos bei gamybos įmonių prekių ženklus bei įmonių pavadinimus, laikantis dabar galiojančių Įstatymo nuostatų bei vadovaujantis Lietuvos Respublikos labdaros ir paramos ¡statymo nuostatomis. Alkoholinių gėrimų visų reklamos būdų visiškas draudimas absoliučiai eliminuoja potencialias sporto klubų pajamas iš alkoholinius gėrimus gaminančių bei jais prekiaujančių įmonių. Neabejotina, kad šių pajamų netekimas apsunkins tolimesnį sporto vystymą Lietuvoje, taip pat apribos konkurencijos su stipriausiais Europos ir pasaulio klubais galimybes (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
14. |
UAB „Kauno arena“, 2017-04-13 |
|
|
|
(...) Su rūpesčiu norime atkreipti Jūsų dėmesį, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės UAB „Kauno arena“ (toliau - Kauno „Žalgirio“ arena) ir kitų arenų bei salių, patalpų, kuriose per renginius demonstruojama alkoholio reklama, o per sporto renginius taip pat yra prekiaujama alkoholiniais gėrimais finansinė padėtis, nes bus prarasta ženkli pajamų dalis ne tik sporto renginių metu bet taip pat ir kitų renginių metu. Norime pažymėti, kad per pastaruosius penkerius metus Kauno „Žalgirio“ arena už suteiktas alkoholinių gėrimų reklamos paslaugas visų renginių metu ir prekybos alkoholiniais gėrimais sporto renginių metu gavo apie 691.000 EUR pajamų. Alkoholinių gėrimų visų reklamos formų visiškas draudimas bei prekybos suvaržymas sporto renginių metu atima iš visų arenų ar kitų salių, patalpų, kuriose organizuojami sporto ir kiti renginiai bei jų metu demonstruojama alkoholio reklama bei vyksta prekyba alkoholiniais gėrimais sporto renginių metu, pajamas. Prašome Jūsų įvertinti situaciją ir teisės aktais ar kitomis priemonėmis užtikrinti, kad arenas, sales ir patalpas, kuriose vyksta sporto renginiai ir kiti pramoginiai renginiai, operuojančioms įmonėms būtų kompensuotos prarastos pajamos, tuo atveju, jei Lietuvos Respublikos Seimas pritars Nutarimo projekto siūlymams, susijusiems su alkoholio reklamos draudimu bei prekybos apribojimu. |
Atsižvelgti |
|
15. |
Lietuvos krepšinio lyga, 2017-04-13 |
8 |
|
|
(...) Alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vienos pagrindinių Lietuvos krepšinio klubų, kitų sporto klubų rėmėjos. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą, kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginių vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios pajamų, gaunamų, kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Šios pajamos ankščiau buvo gaunamos dėl galimybės viešinti alkoholio prekybos bei gamybos jmonių prekių ženklus bei jmonių pavadinimus, laikantis dabar galiojančių LR Alkoholio kontrolės įstatymo nuostatų bei vadovaujantis Lietuvos Respublikos labdaros ir paramos įstatymo nuostatomis. Alkoholinių gėrimų visų reklamos būdų visiškas draudimas absoliučiai eliminuoja potencialias sporto klubų pajamas iš alkoholinius gėrimus gaminančių bei jais prekiaujančių įmonių. Akivaizdu, kad šių pajamų netekimas apsunkins tolimesnį sporto vystymą Lietuvoje, taip pat apribos konkurencijos su stipriausiais Europos ir pasaulio klubais galimybes. (...) Lietuvos krepšininkų pasiekimai garsina mūsų šalį visame pasaulyje, skatina lietuvių patriotizmą ir vienybę. Jei norime, kad Lietuvos krepšinis ir toliau būtų šalies vizitinė kortelė, prašome nekurti nepalankių sąlygų krepšinio plėtrai. Todėl prašome Jūsų dar kartą persvarstyti Alkoholio reklamos draudimo pataisas ir rasti geriausią sprendimą. Priešingu atveju, prašome įvertinti situaciją ir teisės aktais ir/ar kitomis priemonėmis užtikrinti, kad sporto klubams būtų atitinkamai kompensuotos prarastos pajamos, tuo atveju, jei Lietuvos Respublikos Seimas pritars Nutarimo projekto siūlymams, susijusiems su alkoholio reklamos draudimu bei informuoti Lietuvos krepšinio lygą (LKL) apie tai, kokių priemonių bus imtasi dėl prarastų krepšinio (sporto) klubų pajamų kompensavimo. |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
16. |
VšĮ „Krepšinio rytas“, 2017-04-13 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmes}, kad dėl šių numatomų įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės VšĮ „Krepšinio rytas“/BC „Lietuvos rytas“ ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių VšĮ „Krepšinio rytas“/BC „Lietuvos rytas“ ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius penkerius metus VšĮ „Krepšinio rytas“/BC „Lietuvos rytas“ iš alkoholio prekybos bei gamybos jmonių kaip paramą ir/ar už reklamos paslaugas gavo apie 1 000 000 (vieną milijoną) EUR pajamų. Aukščiau nurodytos sumos buvo gautos dėl galimybės viešinti alkoholio prekybos bei gamybos jmonių prekių ženklus bei jmonių pavadinimus, laikantis dabar galiojančių Įstatymo nuostatų bei vadovaujantis Lietuvos Respublikos labdaros ir paramos jstatymo nuostatomis. Alkoholinių gėrimų visų reklamos būdų visiškas draudimas absoliučiai eliminuoja potencialias sporto klubų pajamas iš alkoholinius gėrimus gaminančių bei jais prekiaujančių jmonių. Akivaizdu, kad šių pajamų netekimas apsunkins tolimesnį sporto vystymą Lietuvoje, taip pat apribos konkurencijos su stipriausiais Europos ir pasaulio klubais galimybes (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
17. |
VšĮ „Utenos Juventus“, 2017-04-13 |
|
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesj, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės VŠį „Utenos Juventus" ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių VŠĮ „Utenos Juventus" ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies, iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius penkerius metus VŠĮ „Utenos Juventus" iš alkoholio prekybos bei gamybos įmonių kaip paramą ir/ar už reklamos paslaugas gavo daugiau nei 750 tūkstančių EUR pajamų (... ). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
18. |
Krepšinio sporto klubas „Prienai“, 2017-04-18 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesį, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės krepšinio sporto klubo „Prienai", kurio komandos dalyvauja Lietuvos krepšinio lygos (Prienų-Birštono „Vytautas“) ir Regionų krepšinio lygos (Stakliškių „Guosta“) varžybose, taip pat nukentės ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių krepšinio sporto klubo „Prienai“ ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius penkerius metus krepšinio sporto klubas „Prienai“ iš alkoholio prekybos bei gamybos įmonių kaip paramą ir/ar už reklamos paslaugas gavo 150000 EUR pajamų (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
19. |
VšĮ Krepšinio klubas „Lietkabelis“, 2017-04-18 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesį, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės Krepšinio klubo „Lietkabelis“ ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių Krepšinio klubo „Lietkabelis“ ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius penkerius metus Krepšinio klubo „Lietkabelis“ iš alkoholio prekybos bei gamybos įmonių kaip paramą ir/ar už reklamos paslaugas gavo 116,000 EUR pajamų (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
20. |
VšĮ „Neptūno krepšinio klubas“, 2017-04-19 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesj, kad dėl šių numatomų Įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės VšĮ „Neptūno krepšinio klubas" ir kitų sporto klubų finansinė padėtis. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios įmonės yra vieni pagrindinių VšJ „Neptūno krepšinio klubas" ir kitų sporto klubų rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklamą kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, sporto renginio vietose (arenose) ir pan., sporto klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už reklamą, dalies. Iliustruodami problemos mąstą, pažymime, kad per pastaruosius penkerius metus VšĮ „Neptūno krepšinio klubas" iš alkoholio prekybos bei gamybos jmonių kaip paramą ir/ar už reklamos paslaugas gavo 150 000 EUR pajamų (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
21. |
Lietuvos futbolo klubų asociacija A lyga, 2017-04-20 |
8 |
|
|
(...) su nerimu norime atkreipti Jūsų dėmesj, kad dėl šių numatomų įstatymo pakeitimų ženkliai pablogės futbolo ir kitų sporto šakų klubų galimybės pritraukti pajamas ir pagerinti klubų finansinę padėtį. Kaip žinote, alkoholinius gėrimus gaminančios bei jais prekiaujančios Įmonės dažnai yra vieni pagrindinių futbolo klubų ir turnyrų (UITA Čempionų lygos ir pan.) rėmėjų. Visiškai uždraudus visų formų alkoholio reklama kaip sporto klubo ir/ar renginio rėmėją skelbimuose, interneto svetainėse, media kanaluose, stadionuose ir kitose sporto renginio vietose, klubai neteks ženklios savo pajamų, gautų kaip parama ar atlygis už. reklamą, dalies. Prašome Jūsų įvertinti situaciją ir teisės aktais ar kitomis priemonėmis užtikrinti, kad sporto klubams būtų adekvačiai kompensuotos prarastos pajamos, tuo atveju, jei Lietuvos Respublikos Seimas pritars Nutarimo projekto siūlymams, susijusiems su alkoholio reklamos draudimu (...). |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto 8 straipsnio. |
22. |
Lietuvos kooperatyvų konfederacija, 2017-02-21 |
|
|
|
(..) Manome, kad mes ir dauguma verslininkų pritartų tokioms iniciatyvoms: 1. Trumpinti laiką iki kada leidžiama prekiauti alkoholiu nediskriminuojant vien mažmeninės prekybos įmonių, o tam tikrus ribojimus taikant ir visuomeninio maitinimo vietoms. 2. Pakeliant minimalų amžių, nuo kurio galima įsigyti alkoholinių gėrimų. Šioje vietoje reikėtų numatyti sąlygą, kad nebūtų draudžiama samdyti jaunesnius asmenis su alkoholio pardavimu siejamiems darbams. 3. Manome, kad siekiant pažaboti besaikį girtavimą, didelę reikšmę turėtų specialūs ribojimai susiję su spirituotu vynu ir stipriu, bet pigiu alumi. 4. Siekdami išvengti masinių smulkiųjų prekybininkų bankrotų siūlytumėme, kad ten, kur techniškai neįmanoma ar dėl nereikšmingo parduodamo alkoholio kiekio neapsimoka atskirti prekybos alkoholiui patalpų, leisti prekiauti gėrimais bendroje su maistu prekybos salėje. Atskaitos taškas galėtų būti registruotas parduotuvės plotas. 5. Negalime pritarti abiejuose įstatymų pakeitimo projektuose numatomiems ribojimams dėl minimalaus nuotolio iki ugdymo įstaigos ar maldos namų. Tokie reikalavimai išstumtų prekybininkus iš istoriškai susiklosčiusių vietų, dirbtinai perskirstytų rinką, sukeltų didelių nepatogumų gyventojams. Prašome atsižvelgti į Lietuvos kooperatyvų konfederacijos narių nuomonę bei pasiūlymus ir siekti, kad minimiems įstatymo pakeitimo projektams būtų atlikta išsami poveikio socialinei ir verslo aplinkai analizė. |
Atsižvelgti |
|
23. |
Lietuvos vartotojų organizacijų aljansas, 2017-05-04 |
5 |
|
|
Seime svarstomuose Alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimuose ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvadoje numatyta trumpinti alkoholio prekybos laiką - ryte, vakare ir sekmadieniais. Suprasdami alkoholizmo keliamas problemas vis tik norėtume atkreipti dėmesį į problemas, kurias gali sukelti numatytas alkoholio prekybos laiko sutrumpinimas. Visi žmonės (įskaitant ir tuos, kurie nevartoja alkoholio) dažniausiai apsipirkinėja po darbo - t. y., tarp 18 ir 20 val. Dėl šios priežasties parduotuvėse atsiranda didesnis apkrovimas, išsikreipia darbo krūvio pasiskirstymas, susidaro didelės eilės prie kasų. Uždraudus alkoholio prekybą po 20 val. (sutrumpinus vakarinį alkoholio prekybos laiką 2 valandomis) dauguma alkoholio vartotojų atvyks apsipirkti anksčiau - t.y., iki 20 val., būtent piko metu. Tokiu būdu po darbo apsiperkančių vartotojų srautas padidės dar apie 15-20 proc., stovėti ilgesnėse eilėse bus priversti ne tik alkoholio pirkėjai, bet ir žmonės, kurie perka maistą, skuba grįžti į namus. Tuo pačiu matome ir kitą problemą - iki 20 val. parduotuvėse dar yra pakankamai nemažas jaunimo, vaikų srautas, kurie bus priversti stovėti eilėse kartu su alkoholio pirkėjais. Dėl išvardintų priežasčių manome, kad vakarinio alkoholio prekybos laiko sutrumpinimas iki 20 valandos sąlygotų padidintą pirkėjų srautą parduotuvėse po darbo valandų, ilgesnes eiles ir visų žmonių gaištamą laiką. Išvardintos problemos būtų reikšmingai mažesnės, jeigu alkoholio prekybos laikas būtų trumpinamas mažiau - tokiu atveju pirkėju srautas pasiskirstytu platesniame laiko tarpe ir spūsčių parduotuvėse būtų mažiau. Vadovaudamiesi išdėstytais argumentais prašome detaliai išnagrinėti vakarinio alkoholio prekybos laiko trumpinimo būtinybę ir galimas neigiamas pasekmes.
|
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto. |
24. |
Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija, 2017-05-04 |
|
|
|
Seimui šiuo metu pateikti LR Vyriausybės siūlymai keisti alkoholio kontrolės įstatymą. LVRA neramina – visiškas draudimas prekiauti alkoholiniais gėrimais viešojo maitinimo vietose - lauko kavinėse. Tai apima didžiąją dalį lauko kavinių, kurios yra 3 ar 5 metams laimėję konkursus, padarę dideles investicijas joms įrengti. Vasarą ,ypatingai kurortuose dirba didelis skaičius jaunimo, kai kurie patys investavę į šį verslą. Lietuva taptų vienintele ir išskirtine šalimi Europoje ir pasaulyje, kurios kavinių, barų ir restoranų lauko terasose būtų uždrausta prekyba alkoholiniais gėrimais, toks sprendimas taip pat neigiamai paveiktų poilsio ir turizmo zonų patrauklumą, pažeistų teisėtus lūkesčius įmonių, laimėjusių konkursus įrengti lauko terasų vietas ir investavusių į jų įrengimą. Pabrėžtina, kad nestacionarios viešojo maitinimo vietos yra ne tik atskirai nuo stacionarių viešojo maitinimo vietų (toliau - restoranų) įrengiamos prekybos vietos, pavyzdžiui: - lauko terasos, įrengiamos prekybos centrų balkonuose; - lauko terasos įrengiamos prie pastatų I-ajame aukšte, kai restoranai yra įrengti pastato II-ajame aukšte; - lauko terasos, kurios galėtų būti aptarnaujamos iš stacionarios viešojo maitinimo vietos, tačiau dėl didelio atstumo nuo stacionaraus restorano pagrindinio baro ir patogumo yra įrengiami papildomi nestacionarūs barai lauko terasose. Visais išvardintais atvejais numatytas draudimas alkoholinių gėrimų vartojimo nesumažins, o tik apsunkins restoranų veiklą, nes šios lauko terasos bus aptarnaujamos iš stacionarių viešojo maitinimo vietų, ženkliai sumažins darbuotojų skaičių, padidins emigraciją. Lietuvos kavinėse ir restoranuose parduodamas alkoholio kiekis sudaro tik 14 procentų visų suvartojamų gėrimų. Šiuo klausimu LR Vyriausybė savo pozicijos 2017 m. balandžio 12 d. nutarime Nr. 278 nepateikė. Vadovaudamiesi išdėstytais argumentais prašome atsisakyti tokio griežto reikalavimo- uždrausti prekybą nestacionariose kavinėse. LVRA manymu, savivaldybės yra labiausiai kompetentingos nuspręsti, kur leisti prekiauti sezono metu ir tokia nuostata įstatyme yra tikrai perteklinė. |
Nepritarti |
Tikslinga atsižvelgti į Vyriausybės išvadą dėl Įstatymo projekto. |
25. |
Nacionalinė tabako ir alkoholio kontrolės koalicija, 2017-05-08 |
|
|
|
Nacionalinė tabako ir alkoholio kontrolės koalicija (toliau – NTAKK) kreipiasi į jus prašydama gegužės 10 d. LR Seimo Sveikatos reikalų komiteto posėdyje svarstant LR Alkoholio kontrolės įstatymo projektus, palaikyti mokslu grįstas ir ekonomiškai veiksmingas alkoholio vartojimo mažinimo priemones, kurias įgyvendinus šalyje pradėtų reikšmingai mažėti alkoholio vartojimas ir jo sukeliama žala. Įvertinus alkoholio kontrolės priemonių veiksmingumą bei įgyvendinimo kaštus, Pasaulio sveikatos organizacija (toliau – PSO) išskiria tris priemonių grupes: alkoholinių gėrimų kainos didinimas (akcizai), alkoholinių gėrimų reklamos draudimas ir alkoholinių gėrimų prieinamumo mažinimas. NTAKK, vadovaudamasi egzistuojančiais moksliniais įrodymais, palaiko kompleksinį požiūrį į alkoholio vartojimo prevenciją, kuomet verslo ribojimas derinamas su mokslu grįstomis visomenės švietimo priemonėmis. Tačiau įvertinus, kad alkoholio vartojimo žala šaliai kasmet kainuoja daugiau nei 200 mln eurų, o papildomų investicijų būtinai reikia priklausomybės ligų gydymui, skatiname pirmiausia įgyvendinti ekonomiškai veiksmingiausias priemones, kurios nereikalauja papildomų biudžeto lėšų. Kompleksinės priemones pritaikiusi Islandija – sėkmingiausias gerosios praktikos pavyzdys Europoje. Islandijoje alkoholio vartojimas tarp jaunimo sumažėjo nuo 42 iki 5 proc. po to, kai: legalus amžius įsigyti alkoholio ir tabako buvo padidintas nuo 18 iki 20 metų; uždrausta alkoholinių gėrimų reklama; 13-16 metų vaikams uždrausta būti vieniems lauke po 10 valandos vakaro žiemą ir po vidurnakčio vasarą; įsteigus valstybės prekybos alkoholiu monopolį ženkliai sumažėjo alkoholio prieinamumas; pradėtas skatinti vaikų užimtumas ir prevencija mokyklose, ir kt. Apmaudu, kad dalis šių priemonių Lietuvoje vadinamos radikaliomis, nors būtent jas PSO rekomenduoja kaip ekonomiškai veiksmingas, o kita dalis nepagrįstai sureikšminama. Lietuvoje iki šiol stokojome nuoseklios ir į alkoholio vartojimo mažinimą nukreiptos politikos. Į tai dėmesį atkreipė ir PSO atstovai, oficialiuose renginiuose raginantys Lietuvą spręsti alkoholio vartojimo problemą. Primename, kad LR Alkoholio kontrolės įstatymo tikslas: „...mažinti bendrąjį alkoholio suvartojimą, jo prieinamumą, ypač nepilnamečiams...“. Prašome nuosekliai įgyvendinti valstybės siekį mažinti alkoholinių gėrimų vartojimą, kuris yra apibrėžtas LR Alkoholio kontrolės įstatyme. |
Atsižvelgti |
|
26. |
Lietuvos somelje asociacija, 2017-05-08 |
|
|
|
Lietuvos somelje asociacija vienija Lietuvoje dirbančius gėrimų ir maisto žinovus – restoranų, barų darbuotojus, žurnalistus, dėstytojus, rašytojus, atitinkamų produktų gamintojus, prekybininkus, tiekėjus bei kitus gėrimų ir maisto rinkos dalyvius. Lietuvoje viešojo maitinimo kultūra yra nepakankamai išvystyta, žmonės tiek maistą, tiek alkoholinius gėrimus linkę vartoti namuose. Lietuvoje tik apie 10 proc. alkoholinių gėrimų suvartojama baruose ir restoranuose. Tai reiškia, kad vyrauja buitinis alkoholizmas, alkoholio vartojimas mažose uždarose grupėse, atsiskyrus nuo visuomenės. Dėl ilgą laiką ignoruotų problemų ir ydingo reglamentavimo Lietuvoje alkoholizmas atskiriems žmonės tapo gyvenimo būdu, o „bambalinis“ alus ir „vaisiukas“ dominuoja kaimo parduotuvių asortimentuose. Manome, kad alkoholio kontrolės priemonės turi keisti šią susiklosčiusią situaciją, turi būti siekiama perimti vakarų Europos kultūrą, kurioje alkoholinių gėrimų vartojimas siejamas su bendravimu ir gurmanišku maisto supratimu, kultūringu laiko leidimu viešumoje. Todėl esame įsitikinę, kad barų ir restoranų kultūra turi būti puoselėjama kaip kultūringa ir vakarietiška alternatyva Lietuvoje vyraujančiam buitiniam alkoholizmui.
Vadovaudamiesi išdėstytais motyvais pateikiame pastabas dėl Seime svarstomų alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimo projektų:
1. Siūlome atsisakyti minimalaus 200 metrų atstumo nuo ugdymo įstaigų reikalavimo alkoholio prekybos vietos įrengimui. 2. Siūlome įstatyme plačiau aprašyti, kas nelaikoma alkoholio reklama: tai galėtų būti prekybos vietoje pateikiama (tiek raštu, tiek žodžiu) informacija apie alkoholinių gėrimų kilmę, jų gamybą, vartojimą, skonines savybes, taip pat baruose ir restoranuose esantys su alkoholiniais gėrimais susiję dizaino elementai (padėkliukai, baldų, taurių papuošimai, sienų dekoracijos). Taip pat manome, kad reklama neturėtų būti laikoma informacinė medžiaga (knygos, žinynai – tokie kaip vyno enciklopedijos ar pan.). Tuo pačiu turėtų išlikti apribojimai tokiai informacijai (draudžiamas informavimas apie kainos sumažinimą, apie teigiamą poveikį sveikatai, nepilnamečių panaudojimas turinyje ir pan.) 3. Siūlome palikti galimybę įrengti laikinus (sezoninius) barus/ kavines, suteikiant savivaldybėms galimybę spręsti, kuriose vietose tai gali būti daroma. Siūlome palikti galimybę prekiauti alkoholiniais gėrimais festivalių (pvz. „Bliuzo naktys“, „Galapagai“ ar pan.) vietose įrengtose laikinose maitinimo įstaigose. |
Atsižvelgti |
|
4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai:
5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:
6. Seimo paskirtų papildomų komitetų pasiūlymai: negauta.
7. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:
7.1. Sprendimas (pagal Lietuvos Respublikos Seimo statuto 150 straipsnį. Jeigu siūlomas sprendimas numatytas Seimo statuto 150 straipsnio 1 dalies 3–6 punktuose, pateikiami šio sprendimo argumentai):
1. Pritarti Sveikatos reikalų komiteto išvadoms dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-4437 ir patobulintam jungtiniam įstatymo projektui Nr. XIIP-4096(2).
2. Prijungti įstatymo projekto Nr. XIIP-4437 nuostatas, kurioms pritarė Komitetas, prie jungtinio įstatymo projekto Nr. XIIP-4096(2).
8. Balsavimo rezultatai: už – 8, prieš – 0, susilaikė – 2.
9. Komiteto paskirti pranešėjai: A.Širinskienė, R.Žemaitaitis.
10. Komiteto narių atskiroji nuomonė: negauta.
Komiteto pirmininkė Agnė Širinskienė
Komiteto biuro patarėjas Egidijus Jankauskas