Lietuvos Respublikos Vyriausybė

nutarimas

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS 2011 M. LAPKRIČIO 9 D. NUTARIMO NR. 1328 „Dėl VILNIAUS TECHNOLOGIJŲ IR DIZAINO KOLEGIJOS PERTVARKYMO IR LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS 2008 M. LIEPOS 23 D. NUTARIMO NR. 785 „DĖL VILNIAUS TECHNIKOS KOLEGIJOS REORGANIZAVIMO“ PAKEITIMO“ PAKEITIMO

2020 m. gruodžio 9 d. Nr. 1417

Vilnius

Lietuvos Respublikos Vyriausybė n u t a r i a:

1.	Pakeisti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. lapkričio 9 d. nutarimą Nr. 1328 „Dėl Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos pertvarkymo ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. liepos 23 d. nutarimo Nr. 785 „Dėl Vilniaus technikos kolegijos reorganizavimo“ pakeitimo“ ir jį išdėstyti nauja redakcija:

„LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ

NUTARIMAS

DĖL VILNIAUS TECHNOLOGIJŲ IR DIZAINO KOLEGIJOS STATUTO PATVIRTINIMO, SAVININKĖS TEISIŲ IR PAREIGŲ ĮGYVENDINIMO IR BUVEINĖS ADRESO NUSTATYMO

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo 35 straipsnio 4 dalimi, Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 23 straipsnio 1 dalimi ir įgyvendindama Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. rugsėjo 26 d. nutarimo Nr. 1025 „Dėl valstybės ir savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo viešosiose įstaigose“ 2.2 papunktį, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

1. Patvirtinti Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos statutą (pridedama).

2. Pavesti Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijai įgyvendinti valstybės, kaip viešosios įstaigos Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos savininkės, turtines ir neturtines teises ir pareigas.

3. Nustatyti, kad Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos buveinės adresas yra Vilnius, Antakalnio g. 54.“

2. Įgalioti viešosios įstaigos Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos direktorių pasirašyti viešosios įstaigos Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos statutą ir per trisdešimt dienų nuo šio nutarimo įsigaliojimo pateikti jį ir kitus pakeistus duomenis Juridinių asmenų registrui.

3. Pakeisti nauja redakcija išdėstyto Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos statuto 72 punktą ir jį išdėstyti taip:

„72. Direktorius turi būti nepriekaištingos reputacijos, turintis ne mažesnę kaip 5 metų pedagoginio darbo ir 5 metų vadybinio darbo patirtį asmuo, kuris turi mokslo arba meno daktaro laipsnį arba yra pripažintas menininkas ir moka valstybinę kalbą, ir vieną iš užsienio kalbų (anglų, vokiečių, prancūzų) bei susipažinęs su teisės aktų, reglamentuojančių mokslą ir studijas, reikalavimais.“

4. Šio nutarimo 3 punktas įsigalioja 2022 m. sausio 1 d.

Laikinai einantis Ministro Pirmininko pareigas	Saulius Skvernelis

Laikinai einantis švietimo, mokslo ir sporto

ministro pareigas	Algirdas Monkevičius

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2011 m. lapkričio 9 d. nutarimu Nr. 1328

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2020 m. gruodžio 9 d. nutarimo Nr. 1417

redakcija)

VILNIAUS TECHNOLOGIJŲ IR DIZAINO KOLEGIJOS STATUTAS

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Viešoji įstaiga Vilniaus technologijų ir dizaino kolegija (toliau – Kolegija) yra Lietuvos Respublikos valstybinė aukštoji mokykla. Kolegijos pavadinimas – Vilniaus technologijų ir dizaino kolegija.

2. Kolegijos savininkė yra Lietuvos Respublika. Kolegijos savininkės teises ir pareigas įgyvendina Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija (kiek tai nepriklauso išimtinei Lietuvos Respublikos Vyriausybės kompetencijai).

3. Kolegija yra Lietuvos Respublikoje įregistruotas viešasis juridinis asmuo, turintis antspaudą su Lietuvos valstybės herbu ir savo pavadinimu, atsiskaitomąją sąskaitą banke. Kolegijos teisinė forma – viešoji įstaiga.

4. Kolegija turi autonomiją, apimančią akademinę, administracinę, ūkio ir finansų tvarkymo veiklą, grindžiamą savivaldos principu ir akademine laisve Lietuvos Respublikos Konstitucijos, Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo, kitų įstatymų nustatyta tvarka. Kolegijos autonomija derinama su atskaitomybe visuomenei, steigėjams bei juridinio asmens dalyviams.

5. Kolegijos vieši pranešimai, dokumentai ir kita informacija visuomenei skelbiami Kolegijos interneto svetainėje.

6. Kolegija yra paramos gavėja pagal Lietuvos Respublikos labdaros ir paramos įstatymą.

II SKYRIUS

VEIKLOS TIKSLAI, UŽDAVINIAI, VEIKLOS SRITYS IR RŪŠYS

7. Kolegijos veiklos tikslai:

7.1. organizuoti ir vykdyti studijas, grindžiamas profesionalia praktika ir taikomaisiais moksliniais tyrimais, eksperimentine plėtra ir (arba) profesionaliuoju menu, teikti aukštąjį koleginį išsilavinimą;

7.2. taikyti mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatus, kaupti mokslo žinias, plėtoti kūrybinę veiklą ir kultūrą;

7.3. įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą principus, sudaryti tęstinio mokymosi sąlygas, bendradarbiauti su ūkio subjektais organizuojant asmenų profesinės kvalifikacijos tobulinimą ir perkvalifikavimą;

7.4. bendradarbiaujant su vietos bendruomenės, verslo ir valdžios atstovų grupėmis, siekti darnios regiono ir šalies plėtros;

7.5. vykdyti kitą su studijomis susijusią veiklą, siekiant ugdyti atvirą, išsilavinusią ir besimokančią visuomenę.

8. Kolegijos uždaviniai:

8.1. sudaryti sąlygas kokybės standartus atitinkančioms studijoms, orientuotoms į studentą bei profesinės karjeros galimybes;

8.2. užtikrinti nuolatinį studijoms, taikomiesiems moksliniams tyrimams, meninei veiklai vykdyti skirtos bazės atnaujinimą, modernių technologijų diegimą;

8.3. plėtoti tarptautiškumą vystant dalykinius ryšius su partneriais siekiant atitikti tarptautinius studijų kokybės standartus;

8.4. užtikrinti akademinės etikos principų įgyvendinimą mokslo ir studijų procese;

8.5. plėtoti socialinių partnerių tinklą, siekiant užtikrinti mokslo ir studijų vienovę per glaudų ryšį su praktika;

8.6. ugdyti asmens ir bendruomenės gebėjimus savarankiškai ir kūrybiškai mąstyti bei veikti;

8.7. dalyvauti mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros, meno, regionų plėtros projektuose pagal verslo, pramonės ir kitų organizacijų užsakymus bei konsultacinėje veikloje;

8.8. užtikrinti, kad būtų racionaliai naudojami materialiniai ir finansiniai ištekliai, siekiant naudos ir atskaitingumo visuomenei.

9. Kolegijos pagrindinė veiklos sritis – švietimas. Kolegijos pagrindinė veiklos rūšis – koleginių studijų vykdymas.

10. Kitos veiklos, kurių gali imtis Kolegija, rūšys (pagal Ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių):

10.1. spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas, kodas – 18;

10.2. spausdinimas ir su spausdinimu susijusios paslaugos, kodas – 18.1;

10.3. įrišimas ir susijusios paslaugos, kodas – 18.14;

10.4. kitų, niekur nepriskirtų, metalo dirbinių gamyba, kodas – 25.99;

10.5. baldų gamyba, kodas – 31.0;

10.6. variklinių transporto priemonių ir motociklų didmeninė ir mažmeninė prekyba bei remontas, kodas – 45;

10.7. variklinių transporto priemonių techninė priežiūra ir remontas, kodas – 45.20;

10.8. mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą, kodas – 47;

10.9. kita mažmeninė prekyba nespecializuotose parduotuvėse, kodas – 47.19;

10.10. mažmeninė prekyba kioskuose ir prekyvietėse, kodas – 47.8;

10.11. kitas, niekur kitur nepriskirtas, keleivinis sausumos transportas, kodas – 49.39;

10.12. sausumos transportui būdingų paslaugų veikla, kodas – 52.21;

10.13. apgyvendinimo veikla, kodas – 55;

10.14. viešbučių ir panašių laikinų buveinių veikla, kodas – 55.1;

10.15. kita apgyvendinimo veikla, kodas – 55.90;

10.16. kitų maitinimo paslaugų teikimas, kodas – 56.29;

10.17. leidybinė veikla, kodas – 58;

10.18. programinės įrangos leidyba, kodas – 58.2;

10.19. kino filmų, vaizdo filmų ir televizijos programų gamyba, kodas – 59.11;

10.20. pagamintų kino filmų, vaizdo filmų ir televizijos programų meninis apipavidalinimas, kodas – 59.12;

10.21. kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla, kodas – 62;

10.22. informacinių paslaugų veikla, kodas – 63;

10.23. nekilnojamojo turto operacijos, kodas – 68;

10.24. nuosavo nekilnojamojo turto pirkimas ir pardavimas, kodas – 68.10;

10.25. nuosavo arba nuomojamo nekilnojamojo turto nuoma ir eksploatavimas, kodas – 68.20;

10.26. pagrindinių buveinių veikla; konsultacinė valdymo veikla, kodas – 70;

10.27. architektūros ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė, kodas – 71;

10.28. inžinerijos veikla ir su ja susijusios techninės konsultacijos, kodas – 71.12;

10.29. moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, kodas – 72;

10.30. reklama ir rinkos tyrimas, kodas – 73;

10.31. kita profesinė, mokslinė ir techninė veikla, kodas – 74;

10.32. kita, niekur nepriskirta, profesinė, mokslinė ir techninė veikla, kodas – 74.90;

10.33. kitų mašinų, įrangos ir materialinių vertybių nuoma ir išperkamoji nuoma, kodas – 77.3;

10.34. variklinių transporto priemonių nuoma ir išperkamoji nuoma, kodas – 77.11;

10.35. sporto įrangos nuoma, kodas – 77.21.40;

10.36. fotokopijavimo, dokumentų rengimo ir kita specializuota įstaigai būdingų paslaugų veikla, kodas – 82.19;

10.37. niekur kitur nepriskirta verslui būdinga paslaugų veikla, kodas – 82.9;

10.38. aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas baigus vidurinę mokyklą, kodas – 85.41;

10.39. techninis ir profesinis vidurinis mokymas, kodas – 85.32;

10.40. sportinis ir rekreacinis švietimas, kodas – 85.51;

10.41. kultūrinis švietimas, kodas – 85.52;

10.42. kitas, niekur kitur nepriskirtas, švietimas, kodas – 85.59;

10.43. kitas mokymas, kodas – 85.5;

10.44. švietimui būdingų paslaugų veikla, kodas – 85.60;

10.45. kultūrinis švietimas, kodas – 85.52;

10.46. vairavimo mokyklų veikla, kodas – 85.53;

10.47. kūrybinė, meninė ir pramogų organizavimo veikla, kodas – 90;

10.48. bibliotekų ir archyvų veikla, kodas – 91.01;

10.49. sportinė veikla, pramogų ir poilsio organizavimo veikla, kodas – 93;

10.50. verslininkų, darbdavių ir profesinių narystės organizacijų veikla, kodas – 94.1;

10.51. profesinių sąjungų veikla, kodas – 94.2;

10.52. kitų, niekur kitur nepriskirtų, narystės organizacijų veikla, kodas – 94.99;

10.53. kompiuterių ir išorės įrangos remontas, kodas – 95.11;

10.54. kita, niekur kitur nepriskirta, asmenų aptarnavimo veikla, kodas – 96.09.

11. Kolegija gali vykdyti ir kitą veiklą, jeigu tai neprieštarauja Kolegijos veiklos tikslams, Lietuvos Respublikos įstatymams ir kitiems teisės aktams.

III SKYRIUS

MOKSLO IR STUDIJŲ ORGANIZAVIMO PAGRINDINĖS NUOSTATOS

12. Kolegijoje mokslo ir (arba) meno ir studijų vienovė užtikrinama per glaudų ryšį su praktika – dėstytojų ir studentų dalyvavimą taikomuosiuose moksliniuose tyrimuose, meno projektuose ir eksperimentinės plėtros darbuose pagal verslo, pramonės ir kitų organizacijų užsakymus, regionų plėtros projektuose, konsultacinėje veikloje.

13. Kolegijoje atliekami moksliniai tyrimai ir eksperimentinė plėtra, meninė veikla savarankiškai arba sudarius sutartis su Lietuvos Respublikos ir užsienio valstybių juridiniais ir fiziniais asmenimis.

14. Kolegija skatina taikomuosius mokslinius tyrimus (taip pat ir tarpdalykinius), partnerystę ir bendradarbiavimą vykdant taikomuosius mokslinius tyrimus ir eksperimentinės plėtros darbus per pasaulio ir Europos mokslinių tyrimų tinklus, atlieka taikomuosius mokslinius tyrimus pagal privataus ir viešojo sektorių institucijų užsakymus.

15. Taikomųjų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatai skelbiami viešai (internete, mokslo žurnaluose ir kitais būdais), kai tai neprieštarauja intelektinės nuosavybės ir komercinių ar valstybės ir tarnybos paslapčių apsaugą, konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą reglamentuojantiems teisės aktams ar sutartims.

16. Kolegijoje mokslinę ir meninę veiklą organizuoja ir vykdo akademiniai padaliniai. Jų atliktų tyrimų rezultatai naudojami studijų procese ir yra studijų ir mokslinės veiklos, studijų ir mokslinės kompetencijos tobulinimo pagrindas.

17. Kolegijoje organizuojama studentų mokslinė, meninė veikla, gali veikti studentų mokslo, meno draugijos, organizuojamos studentų mokslinės ir praktinės konferencijos, seminarai, mokslo, meno darbų konkursai, parodos.

18. Kolegija leidžia mokslinius leidinius, mokslo metodinę, mokymo, studijų ir kitokią literatūrą, rengia mokslines ir praktines konferencijas, seminarus, kitus mokslinius ir metodinius renginius, meno parodas ir konkursus.

19. Studijos Kolegijoje vykdomos pagal koleginių studijų programas, skirtas įgyti profesinio bakalauro kvalifikacinį laipsnį; gali būti vykdomos atskirų studijų modulių (dalykų) studijos, neformaliojo suaugusiųjų švietimo, tęstinio mokymo programos.

20. Kolegijoje gali būti vykdomos jungtinės studijų programos kartu su Lietuvos ar užsienio valstybių aukštosiomis mokyklomis, trumposios studijos.

21. Kolegijoje vykdomos profesinės studijos, skiriamos kvalifikacijai įgyti, savarankiškai praktinei veiklai pasirengti Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka.

22. Asmenys Kolegijoje gali studijuoti valstybės finansuojamose vietose ir valstybės nefinansuojamose studijų vietose. Asmens, studijuojančio valstybės nefinansuojamoje studijų vietoje, studijų kainą arba jos dalį gali apmokėti studijuojančio asmens darbdaviai, aukštoji mokykla, kiti fiziniai ir juridiniai asmenys.

23. Kolegijos studentai yra asmenys, studijuojantys pagal studijų programas. Studento ir Kolegijos santykiai įforminami studijų sutartimi, kurios standartines sąlygas nustato švietimo, mokslo ir sporto ministras, įvertinęs Lietuvos universitetų rektorių konferencijos, Lietuvos kolegijų direktorių konferencijos ir Lietuvos aukštųjų mokyklų studentų atstovybių sąjungos (sąjungų) pasiūlymus. Studijų sutartis nustato studentų studijų Kolegijoje sąlygas ir abiejų šalių įsipareigojimus.

24. Studijų metai dalijami į semestrus ir atostogų laikotarpius. Studijų metų, semestrų pradžią ir pabaigą, atostogų laikotarpius, studijų organizavimo formą, būdą nustato Kolegijos akademinė taryba (toliau – Akademinė taryba). Studijų apimtį kreditais ir studijų trukmę nustato Mokslo ir studijų įstatymas ir jį įgyvendinantys teisės aktai.

25. Studijų organizavimo tvarką nustato Kolegijos studijų nuostatai, kuriuos tvirtina Akademinė taryba.

26. Pagal studijų programą numatytai studentų praktikai atlikti įmonė, įstaiga ar organizacija, kurioje studentas atlieka praktiką, ir studentas bei Kolegija sudaro praktinio mokymo sutartį. Už studentų praktikos organizavimą atsakinga Kolegija.

27. Studijų programos gali būti tarpkryptinės – skirtos susietiems dviejų ir daugiau krypčių studijų rezultatams pasiekti.

28. Asmenims, baigusiems koleginių studijų programas, suteikiamas atitinkamos studijų krypties profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis arba profesinio bakalauro laipsnis ir kvalifikacija bei išduodamas profesinio bakalauro diplomas ir diplomo priedėlis – neatskiriama profesinio bakalauro diplomo dalis, diplomą papildantis dokumentas, kuriame nurodomas studijų programos pavadinimas ir informacija apie pasiektus studijų rezultatus.

29. Asmenims, baigusiems jungtines studijų programas, suteikiamas kvalifikacinis (kvalifikaciniai) arba jungtinis kvalifikacinis laipsnis (laipsniai).

30. Asmenims, baigusiems trumpąsias studijas, išduodamas studijų pažymėjimas, suteikiantis teisę užsiimti profesine veikla ir (arba) tęsti studijas aukštojoje mokykloje.

31. Asmenims, baigusiems neformaliojo suaugusiųjų švietimo programas, išduodamas pažymėjimas.

32. Asmenims, baigusiems studijų modulius (dalykus), skirtus kitoms kvalifikacijoms įgyti, išduodamas studijas liudijantis studijų pažymėjimas.

33. Kolegijoje įskaitomi dalinių studijų kitoje to paties ar kito tipo (universiteto, kolegijos) aukštojoje mokykloje, studijų pagal kitą Kolegijos studijų programą ir studijų užsienio valstybės aukštojoje mokykloje rezultatai, jeigu ši aukštoji mokykla yra pripažinta tos valstybės įstatymų nustatyta tvarka. Dalinių studijų Kolegijoje rezultatai įskaitomi švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka.

34. Kolegijoje dėstomoji kalba yra lietuvių kalba. Mokslo ir studijų įstatymo nustatytais atvejais galimas studijų programos ar jos dalies dėstymas kitomis kalbomis.

35. Asmenys gali kreiptis į Kolegiją dėl jų formaliojo ir neformaliojo švietimo, savišvietos būdu įgytų kompetencijų, susijusių su aukštuoju mokslu, vertinimo ir pripažinimo.

36. Formaliojo švietimo būdu įgytų kompetencijų asmenims, norintiems tęsti studijas Kolegijoje, pripažinimą, kaip studijų programos dalį, atlieka Kolegija švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka.

37. Neformaliuoju ir savišvietos būdu įgytų kompetencijų, susijusių su aukštuoju mokslu, vertinimo ir pripažinimo bendruosius principus, patvirtintus švietimo, mokslo ir sporto ministro, vertinimas ir pripažinimas atliekamas Akademinės tarybos nustatyta tvarka.

38. Kolegija gali panaikinti profesinio bakalauro kvalifikacinį laipsnį arba profesinio bakalauro laipsnį ir kvalifikaciją Akademinės tarybos nustatyta tvarka.

IV SKYRIUS

MOKSLO IR STUDIJŲ KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS

39. Kolegija atsako už mokslo, meno veiklos, studijų ir kitos veiklos kokybę, viešai skelbia savo veiklos kokybės rodiklius ir kartu su vertinimo institucijomis puoselėja mokslo ir studijų veiklos kokybės kultūrą. Kolegija vykdo tik akredituotas studijų programas.

40. Mokslo, meno veiklos ir studijų kokybė užtikrinama per Akademinės tarybos patvirtintą Kolegijos vidinę studijų kokybės užtikrinimo sistemą, Akademinės tarybos atliekamą atliktų taikomųjų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatų bei Kolegijos taikomųjų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir meno veiklos kokybės ir lygio, vadovaujantis teisės aktais, vertinimą, išorinį studijų vertinimą ir akreditavimą bei išorinį Kolegijos įvertinimą ir (arba) akreditavimą, grindžiamą Europos aukštojo mokslo erdvės studijų kokybės užtikrinimo nuostatomis ir gairėmis, Europos mokslinių tyrimų erdvės nuostatomis.

41. Kolegijos veikla nuolat tobulinama atsižvelgiant į vidinio ir išorinio vertinimo išvadas.

42. Kolegija ne rečiau kaip kartą per metus supažindina akademinę bendruomenę ir Kolegijos interneto svetainėje viešai skelbia tikslią kiekybinę ir kokybinę informaciją apie mokslo (meno) veiklą, įsivertinimo rezultatus. Taip pat viešai skelbia tikslią kiekybinę ir kokybinę informaciją apie studijų programas, suteikiamas aukštojo mokslo kvalifikacijas, studentų, absolventų ir kitų suinteresuotų šalių nuomonę apie studijų kokybę, aukštosios mokyklos veiklos, studijų programų vertinimo rezultatus, absolventų karjeros rodiklius, kitus duomenis, kurių reikia visuomenei informuoti apie studijas.

V SKYRIUS

KOLEGIJOS VALDYMo organai ir JŲ kompetencija, SUDARYMO IR ATŠAUKIMO TVARKA

43. Kolegijos valdymo organai sudaromi ir jų kompetencija nustatoma vadovaujantis Lietuvos Respublikos civiliniu kodeksu, Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymu, Mokslo ir studijų įstatymu. Kolegija turi kolegialius valdymo organus – tarybą (toliau – Taryba), Akademinę tarybą, vienasmenį valdymo organą – direktorių (toliau – direktorius). Kolegijos valdymas grindžiamas demokratijos, kūrybiškumo, savivaldos, kompetencijos, atvirumo, efektyvumo ir akademinės laisvės principais.

44. Taryba yra Kolegijos strateginių reikalų valdymo organas, užtikrinantis jos atskaitomybę visuomenei, socialinę atsakomybę bei sparčią ir veiksmingą reakciją į aplinkos pokyčius. Taryba atlieka šias funkcijas:

44.1. suderinusi su Akademine taryba, teikia Vyriausybei tvirtinti Kolegijos statuto (toliau – Statutas) pakeitimus;

44.2. įvertinusi Akademinės tarybos nuomonę, tvirtina direktoriaus pateiktą Kolegijos strateginį veiklos planą, kuriame apibrėžiama Kolegijos misija ir vizija, numato turtinius, finansinius ir žmogiškuosius išteklius strateginiam planui įgyvendinti;

44.3. įvertinusi Akademinės tarybos nuomonę, tvirtina direktoriaus teikiamus Kolegijos struktūros pertvarkos planus, būtinus strateginiam veiklos planui įgyvendinti;

44.4. įvertinusi Akademinės tarybos siūlymus, nustato Kolegijos lėšų (taip pat lėšų, skirtų administracijos ir kitų darbuotojų darbo užmokesčiui) ir nuosavybės teise valdomo turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais tvarką;

44.5. įvertinusi Akademinės tarybos siūlymus, tvirtina Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos direktoriaus rinkimų viešo konkurso būdu organizavimo tvarkos aprašą;

44.6. renka, skiria ir atleidžia direktorių;

44.7. svarsto ir tvirtina direktoriaus pateiktą Kolegijos metinę pajamų ir išlaidų sąmatą ir tvirtina šios sąmatos įvykdymo ataskaitą;

44.8. tvirtina direktoriaus pateiktą Kolegijos metinę veiklos ataskaitą, kurioje aptariamas ir strateginio plano įgyvendinimas;

44.9. suderinusi su Akademine taryba, tvirtina Kolegijos reorganizavimo arba likvidavimo planus ir teikia juos Vyriausybei;

44.10. rengia metinę savo veiklos ataskaitą ir ją skelbia viešai Kolegijos interneto svetainėje, taip pat kiekvienais metais iki balandžio 1 dienos ją pristato Kolegijos bendruomenei;

44.11. atlieka kitas Statute ir kituose teisės aktuose nustatytas funkcijas.

45. Taryba sudaroma iš 9 narių tokia tvarka:

45.1. vieną Tarybos narį skiria ir atšaukia studentų atstovybė savo nustatyta tvarka, o jeigu jos nėra, – visuotinis studentų susirinkimas (konferencija);

45.2. kiti Kolegijos akademinės bendruomenės nariai (išskyrus studentus) Akademinės tarybos nustatyta tvarka renka ir atšaukia keturis narius, priklausančius Kolegijos personalui;

45.3. Akademinės tarybos nustatyta tvarka renkami ir atšaukiami trys nariai, nepriklausantys Kolegijos personalui ir studentams. Šie trys nariai atrenkami viešo konkurso būdu. Vieną narį, nepriklausantį Kolegijos personalui ir studentams, renka ir atšaukia studentų atstovybė savo nustatyta tvarka, o jeigu jos nėra, – visuotinis studentų susirinkimas (konferencija);

45.4. Tarybos nariai renkami atskirai į kiekvieną iš aštuonių vietų, apibrėžtų Akademinės tarybos, atsižvelgiant į skirtingus Kolegijos interesus. Tarybos sudėtį Kolegijos interneto svetainėje viešai skelbia Akademinės tarybos pirmininkas.

46. Tarybos nariu gali būti nepriekaištingos reputacijos asmuo, turintis žinių bei gebėjimų, padedančių siekti Kolegijos strateginių tikslų ir įgyvendinti Kolegijos misiją. Tarybos nariu tas pats asmuo gali būti ne ilgiau kaip dvi Tarybos kadencijas iš eilės.

47. Tarybos nariais negali būti Respublikos Prezidentas, Europos Parlamento nariai, Seimo ir Vyriausybės nariai ir politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojai, savivaldybių merai ir savivaldybių tarybų nariai, Kolegijos darbuotojai, tiesiogiai pavaldūs direktoriui bei įstaigų, įmonių ar organizacijų, kuriose Kolegija visuotiniame dalyvių susirinkime turi ne mažiau kaip 50 procentų visų juridinio asmens dalyvių balsų, vadovai ir jų pavaduotojai. Tarybos nariu negali būti Akademinės tarybos narys.

48. Tarybos kadencija – 5 metai. Ne vėliau kaip prieš mėnesį iki Tarybos kadencijos pabaigos Akademinės tarybos pirmininkas paskelbia naujai sudaromos Tarybos sudėtį.

49. Pradėdamas eiti pareigas Tarybos narys pirmajame Tarybos posėdyje, į kurį kviečiami Akademinės tarybos nariai, viešai perskaito ir pasirašo įsipareigojimą vadovautis Kolegijos ir visuomenės interesais ir sąžiningai atlikti Mokslo ir studijų įstatymo nustatytas funkcijas. Tarybos nario pasirašytą įsipareigojimą priima Akademinės tarybos pirmininkas.

50. Taryba visų narių balsų dauguma iš savo narių renka ir atšaukia Tarybos pirmininką. Tarybos pirmininku negali būti Kolegijos personalui priklausantis asmuo ar studentas. Tarybos pirmininkas vadovauja tarybai ir jai atstovauja.

51. Taryba tvirtina savo darbo reglamentą. Tarybos posėdžiai yra teisėti, jeigu juose dalyvauja ne mažiau kaip du trečdaliai Tarybos narių. Taryba sprendimus priima paprasta posėdyje dalyvaujančių Tarybos narių balsų dauguma. Sprendimus Taryba skelbia viešai Kolegijos interneto svetainėje.

52. Direktorius gali dalyvauti Tarybos posėdžiuose patariamojo balso teise.

53. Jeigu Tarybos narys netinkamai vykdo Statute, Tarybos darbo reglamente ar Mokslo ir studijų įstatyme nustatytas pareigas arba nepasirašo Statuto 49 punkte nurodyto įsipareigojimo, Tarybos pirmininkas turi teisę kreiptis į tą narį paskyrusį asmenį su prašymu atšaukti paskirtą Tarybos narį Vilniaus technologijų ir dizaino kolegijos tarybos narių rinkimų ir įgaliojimų pasibaigimo tvarkos apraše, kurį tvirtina Akademinė taryba, numatyta tvarka.

54. Į Tarybos nario, kurio įgaliojimai nutrūko iki kadencijos pabaigos, vietą likusiam Tarybos kadencijos laikotarpiui išrenkamas kitas Tarybos narys ta pačia tvarka, kaip ir Tarybos narys, kurio įgaliojimai nutrūko. Naujas Tarybos narys pareigas pradeda eiti po to, kai apie jo paskyrimą paskelbia Akademinės tarybos pirmininkas ir Tarybos narys pasirašo Statuto 49 punkte nurodytą įsipareigojimą.

55. Tarybos nariams už veiklą, einant Tarybos nario pareigas, gali būti atlyginama iš Kolegijos lėšų, skiriant Akademinės tarybos patvirtinto dydžio išmoką ne dažniau kaip vieną kartą per kalendorinius metus.

56. Direktorius užtikrina Tarybos veiklai reikiamas organizacines sąlygas.

57. Akademinė taryba yra Kolegijos akademinių reikalų valdymo organas. Akademinė taryba atlieka šias funkcijas:

57.1. nustato studijų tvarką;

57.2. tvirtina studijų programas ir teikia direktoriui pasiūlymus dėl šių programų finansavimo ir dėl Kolegijos struktūros pertvarkos, reikalingos toms programoms įgyvendinti, vertina atliktų taikomųjų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatus bei Kolegijos taikomųjų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir meno veiklos kokybę ir lygį;

57.3. tvirtina vidinę studijų kokybės užtikrinimo sistemą ir kontroliuoja, kaip ji įgyvendinama; tvirtina Kolegijos vidinės studijų kokybės užtikrinimo sistemos vadovą;

57.4. nustato dėstytojų ir mokslo darbuotojų pareigybių kvalifikacinius reikalavimus bei dėstytojų ir mokslo darbuotojų atestavimo ir konkursų pareigoms eiti organizavimo tvarką;

57.5. direktoriaus iniciatyva arba kai to reikalauja daugiau nei pusė visų Akademinės tarybos narių, šaukia Kolegijos akademinės bendruomenės susirinkimus (konferencijas) svarbiems Kolegijos veiklos klausimams aptarti; apie sprendimą sušaukti tokį susirinkimą informuoja akademinę bendruomenę ne vėliau kaip prieš 5 darbo dienas Kolegijos interneto svetainėje ir kitais Akademinės tarybos darbo reglamente nustatytais būdais;

57.6. savo nustatyta tvarka teikia garbės ir kitus vardus;

57.7. svarsto ir derina su Taryba siūlymus dėl Statuto pakeitimų;

57.8. svarsto direktoriaus pateiktą Kolegijos strateginį veiklos planą, kuriame apibrėžiama Kolegijos misija ir vizija ir teikia dėl jo nuomonę Tarybai;

57.9. svarsto direktoriaus teikiamus Kolegijos struktūros pertvarkos planus, būtinus strateginiam veiklos planui įgyvendinti, ir teikia dėl jų nuomonę Tarybai;

57.10. svarsto ir teikia siūlymus Tarybai dėl kandidatų tinkamumo eiti direktoriaus pareigas;

57.11. svarsto ir teikia siūlymus Tarybai dėl Kolegijos reorganizavimo ar likvidavimo planų;

57.12. svarsto ir teikia siūlymus Tarybai dėl Kolegijos lėšų (taip pat lėšų, skirtų administracijos ir kitų darbuotojų darbo užmokesčiui) ir nuosavybės teise valdomo turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais tvarkos;

57.13. tvirtina studijų kainas ir nustato bendrą studijų vietų skaičių, atsižvelgiant į galimybes užtikrinti studijų ir mokslo, meno veiklos kokybę;

57.14. suderinusi su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, tvirtina priėmimo į kolegiją taisykles;

57.15. atlieka kitas teisės aktuose ir Statute nustatytas funkcijas.

58. Akademinės tarybos nariais gali būti Kolegijos akademinės bendruomenės nariai, Kolegijos administracijos darbuotojai, patenkantys į Akademinę tarybą pagal pareigas, taip pat kitų mokslo ir studijų institucijų mokslininkai, dėstytojai ir pripažinti menininkai. Akademinė taryba sudaroma 5 metams iš 11 narių: 4 dėstytojai, 3 studentų atstovybės skiriami atstovai, 3 docento ir vyresniojo mokslo darbuotojo pareigas einantys asmenys ir direktorius, kuris yra Akademinės tarybos narys pagal pareigas. Studentų atstovus į Akademinę tarybą skiria studentų atstovybė, o jeigu jos nėra – visuotinis studentų susirinkimas (konferencija) savo nustatyta tvarka. Docento ir vyresniojo mokslo darbuotojo pareigas einantys asmenys gali būti ir kitų mokslo ir studijų institucijų darbuotojai.

59. Akademinės tarybos narius, išskyrus studentų skiriamus atstovus, renka Kolegijos akademinės bendruomenės susirinkimas. Akademinės bendruomenės susirinkimą šaukia Akademinės tarybos pirmininkas. Akademinės bendruomenės susirinkimas yra teisėtas, jeigu jame dalyvauja daugiau kaip pusė kolegijos dėstytojų. Akademinės tarybos narys laikomas išrinktu, jeigu už jo kandidatūrą balsuoja daugiau kaip pusė susirinkimo dalyvių.

60. Akademinės tarybos sudėtis tvirtinama direktoriaus įsakymu.

61. Akademinės tarybos veiklą reglamentuoja Akademinės tarybos patvirtintas Akademinės tarybos darbo reglamentas.

62. Pirmąjį Akademinės tarybos posėdį ne vėliau kaip per mėnesį nuo Akademinės tarybos narių išrinkimo kviečia direktorius, o jam pirmininkauja vyriausias pagal amžių Akademinės tarybos narys.

63. Akademinė taryba paprasta visų narių balsų dauguma iš savo narių renka Akademinės tarybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Akademinės tarybos pirmininkas vadovauja Akademinei tarybai ir jai atstovauja. Akademinės tarybos pirmininkui laikinai nesant, šias funkcijas atlieka Akademinės tarybos pirmininko pavaduotojas, o jam nesant – kitas Akademinės tarybos įgaliotas Akademinės tarybos narys. Akademinės tarybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas gali būti atšaukti asmeniškai prašant arba jeigu netinkamai vykdo savo pareigas ne mažiau kaip 2/3 visų Akademinės tarybos narių balsų dauguma. Direktorius negali būti Akademinės tarybos pirmininku ir jo pavaduotoju.

64. Akademinės tarybos posėdis yra teisėtas, kai jame dalyvauja ne mažiau kaip pusė narių. Akademinės tarybos sprendimai priimami paprasta posėdyje dalyvaujančių jos narių balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai Mokslo ir studijų įstatyme ir (ar) Statute nustatytas kitoks kvorumas. Akademinės tarybos priimti sprendimai skelbiami viešai Kolegijos interneto svetainėje. Akademinės tarybos sprendimai privalomi visiems Kolegijos akademinės bendruomenės nariams.

65. Akademinė taryba apie savo sprendimus informuoja Kolegijos bendruomenę ir kartą per metus, ne vėliau kaip balandžio mėnesį, jai atsiskaito už savo veiklą, pateikdama praėjusių kalendorinių metų veiklos ataskaitą Kolegijos bendruomenės susirinkime arba paskelbdama Kolegijos interneto svetainėje.

66. Akademinės tarybos narys atšaukiamas iš pareigų šiais atvejais:

66.1. Akademinės tarybos nariui pateikus rašytinį prašymą Akademinės tarybos pirmininkui arba kitam įgaliotam asmeniui;

66.2. jeigu Akademinės tarybos narys netinkamai vykdo Mokslo ir studijų įstatymo, Statuto, Akademinės tarybos darbo reglamento nuostatas.

67. Akademinės tarybos nario narystė Akademinėje taryboje pasibaigia:

67.1. pasibaigus Akademinės tarybos nario darbo sutarčiai su Kolegija, išskyrus tuos atvejus, kai narys yra kitos mokslo ir studijų institucijos darbuotojas ir buvo renkamas kaip einantis docento arba vyresniojo mokslo darbuotojo pareigas;

67.2. Akademinės tarybos nariui – studentui išėjus akademinių atostogų;

67.3. Akademinės tarybos nariui mirus ar studentui – Akademinės tarybos nariui – nutraukus arba baigus studijas.

68. Kai Akademinės tarybos nario įgaliojimai pasibaigia Statuto 66 ir 67 punktuose nurodytais pagrindais, Akademinės tarybos sudėtis papildoma nauju nariu, kurį išrenka (paskiria) keičiamą narį išrinkęs (paskyręs) subjektas, vadovaujantis Akademinės tarybos patvirtintame Akademinės tarybos narių rinkimų ir įgaliojimų pasibaigimo tvarkos apraše nurodyta Akademinės tarybos sudarymo tvarka. Naujas Akademinės tarybos narys išrenkamas (paskiriamas) likusiam Akademinės tarybos kadencijos laikui.

69. Direktorius yra vienasmenis valdymo organas, veikia Kolegijos vardu ir jai atstovauja. Direktorius atlieka šias funkcijas:

69.1. vadovauja Kolegijai, organizuoja jos veiklą, užtikrindamas Kolegijos strateginio veiklos plano įgyvendinimą;

69.2. priima ir atleidžia Kolegijos darbuotojus;

69.3. Statuto nustatyta tvarka priima ir šalina studentus;

69.4. teikia Akademinei tarybai siūlymus dėl studijų kainos;

69.5. tvirtina įmokų, tiesiogiai nesusijusių su studijų programų įgyvendinimu, dydžius;

69.6. atsako už Kolegijos finansinę veiklą, tinkamą lėšų ir turto valdymą, naudojimą ir disponavimą jais;

69.7. teikia Tarybai tvirtinti Kolegijos metinę pajamų ir išlaidų sąmatą ir šios sąmatos vykdymo ataskaitą;

69.8. teikia Tarybai tvirtinti Kolegijos metinę veiklos ataskaitą, kurioje aptariamas ir strateginio veiklos plano įgyvendinimas;

69.9. skelbia viešai Tarybos patvirtintą Kolegijos metinę veiklos ataskaitą;

69.10. teikia Akademinei tarybai svarstyti ir Tarybai tvirtinti strateginį Kolegijos veiklos ir Kolegijos struktūros pertvarkos planus;

69.11. svarsto ir priima sprendimus, susijusius su Kolegijos lėšų (taip pat lėšų, skirtų administracijos ir kitų darbuotojų darbo užmokesčiui) ir turto valdymu, naudojimu ir disponavimu jais;

69.12. tvirtina Kolegijos vidaus tvarkos taisykles;

69.13. nustato direktoriaus pavaduotojų, akademinių padalinių vadovų ir kitų Kolegijos darbuotojų funkcijas;

69.14. atlieka kitas teisės aktuose ir Statute nustatytas funkcijas.

70. Direktorių renka Taryba savo nustatyta tvarka.

71. Taryba skelbia viešą konkursą direktoriaus pareigoms eiti. Direktorius laikomas išrinktu, jeigu už jį balsuoja ne mažiau kaip trys penktadaliai visų Tarybos narių.

72. Direktorius turi būti nepriekaištingos reputacijos, turintis ne žemesnį kaip magistro kvalifikacinį laipsnį arba jam lygiavertę aukštojo mokslo kvalifikaciją bei ne mažesnę kaip 5 metų pedagoginio ir vadybinio darbo patirtį.

73. Su išrinktu direktoriumi jo kadencijos laikotarpiui darbo sutartį Kolegijos vardu pasirašo Tarybos pirmininkas arba kitas Tarybos įgaliotas asmuo.

74. Direktoriaus kadencija – 5 metai. Tas pats asmuo direktoriumi gali būti renkamas ne daugiau kaip dviem kadencijoms iš eilės ir ne anksčiau kaip po 5 metų nuo paskutinės kadencijos pabaigos, jeigu paskutinė kadencija buvo iš eilės antra.

75. Jeigu direktoriaus pateikta Kolegijos metinė veiklos ataskaita Tarybos visų narių balsų dauguma nepatvirtinama, direktorius gali būti atleidžiamas iš pareigų ne mažesne kaip dviejų trečiųjų Tarybos narių balsų dauguma.

76. Studentų atstovai deleguojami į Kolegijos valdymo ir kitus organus remiantis visuotinumo, skaidrumo ir atvirumo principais ir tvarka, kuri nustatoma studentų atstovybės įstatuose ir kituose studentų atstovybės veiklą reglamentuojančiuose dokumentuose. Jeigu studentų atstovybės nėra, – studentų atstovus deleguoja visuotinis studentų susirinkimas (konferencija).

VI SKYRIUS

AKADEMINĖS BENDRUOMENĖS NARIŲ IR KITŲ DARBUOTOJŲ TEISĖS, PAREIGOS IR ATSAKOMYBĖ

77. Kolegijos akademinę bendruomenę sudaro Kolegijos studentai, dėstytojai, mokslo darbuotojai, kiti tyrėjai ir profesoriai emeritai, mokslininkai emeritai, kiti darbuotojai, tiesiogiai dalyvaujantys mokslo ir (ar) studijų veikloje.

78. Akademinės bendruomenės nariams laiduojama akademinė laisvė, apimanti: minties, išraiškos laisvę; mokslo (meno) ir pedagoginės veiklos metodų ir prieigos pasirinkimo laisvę, atitinkančią pripažįstamus etikos principus; apsaugą nuo varžymų ir sankcijų už savo mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros, meno rezultatų ir įsitikinimų skelbimą, išskyrus atvejus, kai skelbiama informacija yra valstybės ar tarnybos paslaptis ir (arba) Lietuvos Respublikos įstatymų pažeidimas.

79. Akademinei bendruomenei taip pat laiduojama: kūrybos ir intelektinio darbo autorių teisės, nustatytos Lietuvos Respublikos įstatymuose ir tarptautinėse sutartyse, bei lygios teisės dalyvauti konkursuose; nešališkas ir viešas mokslo darbų recenzavimas.

80. Akademinė bendruomenė naudojasi akademine laisve ir vadovaujasi Akademinės etikos kodeksu, kurį, atsižvelgdama į akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus rekomendacijas, parengia ir tvirtina Akademinė taryba.

81. Kolegijos studentas yra asmuo, studijuojantis Kolegijoje pagal studijų programą. Studentui išduodamas studento pažymėjimas. Jo formą ir išdavimo tvarką nustato švietimo, mokslo ir sporto ministras, o gamybą ir išdavimą organizuoja Lietuvos aukštųjų mokyklų studentų atstovybių sąjunga (sąjungos).

82. Studentai turi teisę:

82.1. studijuoti pagal pasirinktą studijų programą;

82.2. studijuoti pagal individualų studijų planą, vadovaudamiesi Akademinės tarybos nustatyta tvarka;

82.3. studijuoti pagal daugiau negu vieną studijų programą arba kitus studijų dalykus Kolegijoje arba kitoje aukštojoje mokykloje;

82.4. vertinti studijuojamų dalykų dėstymo ir studijų aprūpinimo kokybę;

82.5. rinktis dėstytojus, jeigu tą patį dalyką dėsto keli dėstytojai;

82.6. siūlyti savo baigiamojo darbo temą arba pasirinkti iš keleto pasiūlytų temų;

82.7. atsiskaityti už darbus alternatyviais būdais, jeigu turi negalią, dėl kurios negali atsiskaityti nustatyta tvarka, o alternatyvus atsiskaitymo būdas užtikrina, kad bus pasiekti studijų rezultatai;

82.8. kreiptis į akademinio padalinio vadovą ar jo įgaliotą asmenį, kad būtų įskaityti studijų Kolegijoje arba kitoje aukštojoje mokykloje rezultatai;

82.9. kreiptis į Kolegijos administraciją, ginčų nagrinėjimo komisiją dėl savo interesų pažeidimo;

82.10. Statuto nustatyta tvarka nutraukti ir atnaujinti studijas;

82.11. išeiti akademinių atostogų dėl ligos, gydytojui ar gydytojų konsultacinei komisijai rekomendavus, arba dėl nėštumo ir gimdymo, vaiko priežiūros, taip pat kartą per studijų laikotarpį dėl asmeninių priežasčių, bet ne ilgesniam kaip vienų studijų metų laikotarpiui, neprarandant studento statuso ir teisės po akademinių atostogų tęsti studijas valstybės finansuojamoje studijų vietoje, jeigu joje studijavo prieš išeidami akademinių atostogų;

82.12. laisvai reikšti savo mintis ir pažiūras;

82.13. dalyvauti Kolegijos valdymo organuose;

82.14. rinkti studentų atstovybę ir būti išrinktiems į ją, laisvai burtis į kitas asociacijas;

82.15. atlikti savanorišką praktiką ar stažuotę, kuri nėra studijų programos dalis;

82.16. studijuoti užsienio aukštosiose mokyklose pagal tarptautines studentų mainų programas;

82.17. neišlaikę egzamino ar įskaitos, šį atsiskaitymą vieną kartą nemokamai pakartoti Akademinės tarybos nustatyta tvarka. Ši tvarka nustatoma išnagrinėjus studentų atstovybės siūlymus, jeigu studentų atstovybės nėra, – siūlymus gali teikti visuotinis studentų susirinkimas (konferencija);

82.18. gauti akademinę ir socialinę pagalbą, konsultacijas įsidarbinimo galimybių klausimais;

82.19. Vyriausybės nustatyta tvarka gauti valstybės paskolas arba valstybės remiamas paskolas;

82.20. dalyvauti mokslo tiriamojoje, techninėje, kūrybinėje ir meninėje veikloje;

82.21. naudotis įstatymų, Statuto ir kitų teisės aktų nustatytomis kitomis teisėmis.

83. Studentai privalo:

83.1. vykdyti studijų programoje numatytas užduotis, sistemingai ir stropiai studijuoti, lavinti savo gebėjimus ir siekti studijų programos apraše numatytų rezultatų;

83.2. laikytis Akademinės etikos kodekso, kurį tvirtina Akademinė taryba;

83.3. vykdyti Kolegijos valdymo organų sprendimus, akademinio padalinio vadovo įsakymus, teisėtus dėstytojų reikalavimus;

83.4. gerbti Kolegijos bendruomenės narius ir tinkamai atstovauti Kolegijai;

83.5. tausoti Kolegijos turtą;

83.6. laikytis Mokslo ir studijų įstatymo, Statuto, Kolegijos vidaus tvarkos taisyklių.

84. Paskatų ir nuobaudų studentams skyrimo tvarką nustato Akademinė taryba, suderinusi su studentų atstovybe.

85. Kolegijos studentų interesams atstovauja studentų atstovybė. Studentų atstovybės nariais gali būti Kolegijos studentai. Studentų atstovybės valdymo organų narius – studentus – renka visuotinis studentų atstovybės narių susirinkimas (konferencija), remdamasis visuotinumo, skaidrumo ir atvirumo principais. Studentų atstovybė savo veikloje vadovaujasi Lietuvos Respublikos asociacijų įstatymu, jeigu Mokslo ir studijų įstatymas nenustato kitaip, taip pat Statutu ir visuotinio studentų atstovybės narių susirinkimo (konferencijos) patvirtintais studentų atstovybės įstatais.

86. Studentų atstovybė turi teisę reikšti savo nuomonę visais studentams rūpimais klausimais ir pareikalauti dar kartą apsvarstyti Kolegijos valdymo organų priimtus sprendimus. Dėl pakartotinio Kolegijos valdymo organų priimtų sprendimų svarstymo studentų atstovybė kreipiasi raštu į atitinkamą valdymo organą, o šis įvertina kreipimąsi ir raštu motyvuotai informuoja studentų atstovybę per 15 kalendorinių dienų nuo kreipimosi gavimo. Jeigu pateikta informacija netenkina, ginčas nagrinėjamas Kolegijos ginčų nagrinėjimo komisijoje.

87. Kolegija Tarybos nustatyta tvarka remia studentų atstovybę, skiria jai patalpas ir lėšų jos veiklai finansuoti, taip pat skiria lėšų studentų kultūros, sporto ir visuomeninei veiklai. Studentų atstovybė ir kitos studentų organizacijos atsiskaito už skirtas lėšas direktoriui.

88. Kolegijos klausytojas yra asmuo, besimokantis Kolegijoje pagal neformaliojo suaugusiųjų švietimo programą arba atskirus studijų modulius (dalykus).

89. Klausytojo ir Kolegijos santykiai įforminami sutartimi direktoriaus nustatyta tvarka.

90. Kolegijos personalą sudaro dėstytojai, mokslo darbuotojai, kiti tyrėjai, administracija ir kiti darbuotojai.

91. Kolegijos personalas teisės aktų nustatyta tvarka turi teisę:

91.1. pagal kompetenciją dalyvauti konkursuose mokslo programoms vykdyti bei mokslo ir studijų fondų paramai gauti, disponuoti skirtomis lėšomis;

91.2. dalyvauti konkursuose stažuotėms Lietuvos Respublikoje ir užsienyje;

91.3. gauti iš valstybės institucijų moksliniam darbui reikalingą informaciją. Jeigu tokia informacija yra valstybės ar tarnybos paslaptis, ji teikiama ir naudojama teisės aktų nustatyta tvarka;

91.4. dalyvauti svarstant Statutą ir Kolegijos veiklos kryptis;

91.5. dalyvauti įvairiose profesinėse sąjungose, darbo taryboje ir asociacijose, tarp jų ir veikiančiose užsienyje;

91.6. dirbti savarankiškai arba burtis į kūrybines grupes;

91.7. savarankiškai skelbti savo mokslo ir (arba) meno darbus;

91.8. teikti siūlymus dėl studijų programų, studijų organizavimo ir kitos veiklos tobulinimo.

92. Dėstytojai per 5 (penkerių) metų kadencijos laikotarpį arba kas 5 (penkeri) metai gali būti ne ilgiau kaip vieniems metams atleidžiami nuo pedagoginio darbo moksliniams ir (arba) meniniams tyrimams atlikti, mokslinei ir (arba) meninei, ir (arba) pedagoginei kvalifikacijai tobulinti. Per šį laikotarpį mokamas vidutinis jo darbo užmokestis.

93. Kolegijos personalas privalo:

93.1. laikytis Akademinės etikos kodekso nustatytų reikalavimų;

93.2. atlikti kitas Statute ir darbo sutartyse nustatytas pareigas.

94. Kolegijos personalas, susijęs su mokslo ir studijų veikla, privalo pateikti studentams naujausią informaciją, objektyviai vertinti studentų pasiekimus.

95. Kolegija turi administraciją, būtiną Kolegijos ir jos padalinių administracinėms funkcijoms atlikti, taip pat administracijos ir kitų darbuotojų, reikalingų Kolegijos studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros, meninės veiklos, ūkinės veiklos uždaviniams įgyvendinti. Administraciją sudaro Kolegijos darbuotojai, išskyrus Kolegijos akademinių padalinių, įeinančių į kitų akademinių padalinių sudėtį, darbuotojus, kurie turi teisę pagal kompetenciją duoti privalomus nurodymus pavaldiems darbuotojams. Be administracinių pareigų Kolegijos darbuotojai gali dirbti pedagoginį ir (ar) mokslinį darbą. Kolegijos darbuotojų skaičių, pareigas ir funkcijas nustato direktorius. Kolegijos akademinis padalinys yra toks padalinys, kurio pagrindinė veikla yra studijų vykdymas ir (arba) moksliniai tyrimai bei eksperimentinė plėtra, meninė veikla.

96. Kolegijos dėstytojų pareigybės yra šios: profesorius, docentas, lektorius, asistentas.

97. Profesoriaus pareigas gali eiti mokslininkas arba pripažintas menininkas ar meno daktaras, vykdantis meno veiklą. Profesoriaus pareigas einantis mokslininkas turi rengti mokslininkus, dėstyti studentams, vykdyti mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą ir jiems vadovauti, skelbti tyrimų rezultatus. Profesoriaus pareigas einantis pripažintas menininkas, meno daktaras turi rengti profesionalius menininkus, dėstyti studentams, dalyvauti meno veikloje ir (arba) formuoti meno projektų tematiką ir jiems vadovauti, skelbti tyrimų rezultatus.

98. Docento pareigas gali eiti mokslininkas arba pripažintas menininkas ar meno daktaras, vykdantis meno veiklą. Akademinės tarybos pritarimu į docento pareigas vieniems metams gali būti priimamas asmuo, turintis didelę praktinę patirtį dėstomojo dalyko (dalykų) srityje ir magistro kvalifikacinį laipsnį ar jam prilygintą aukštojo mokslo kvalifikaciją. Docento pareigas einantis mokslininkas turi dėstyti studentams, vykdyti mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, skelbti šios veiklos rezultatus. Docento pareigas einantis pripažintas menininkas, meno daktaras turi rengti profesionalius menininkus, dėstyti studentams, dalyvauti meno veikloje.

99. Į lektoriaus pareigas gali pretenduoti mokslininkas arba asmuo, turintis ne žemesnį kaip magistro kvalifikacinį laipsnį ar jam prilygintą aukštojo mokslo kvalifikaciją. Lektorius turi dėstyti studentams, dirbti metodinį darbą.

100. Į asistento pareigas gali pretenduoti asmuo, turintis ne žemesnį kaip magistro kvalifikacinį laipsnį ar jam prilygintą aukštojo mokslo kvalifikaciją. Asistentas turi vadovauti studentų praktiniams užsiėmimams (praktiniams darbams, pratyboms, studentų praktikai ir kitiems), gali padėti atlikti mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros darbus. Studentų praktiniams užsiėmimams (praktiniams darbams, pratyboms, studentų praktikai ir kt.) gali vadovauti asmuo, turintis ne žemesnį kaip bakalauro ar profesinio bakalauro kvalifikacinį laipsnį.

101. Kvalifikacinius dėstytojų ir (ar) mokslo darbuotojų pareigybių reikalavimus, ne žemesnius už nustatytuosius Mokslo ir studijų įstatyme, konkursų šioms pareigoms eiti organizavimo ir dėstytojų atestavimo tvarką nustato Akademinė taryba.

102. Daugiau kaip pusė Kolegijos dėstytojų turi turėti ne mažesnę kaip 3 metų praktinio darbo patirtį, susijusią su dėstomuoju dalyku. Dėstytojų dėstomojo dalyko ir mokymo kompetencija turi būti tobulinama Akademinės tarybos nustatyta tvarka.

103. Kolegijos mokslo darbuotojai yra tyrėjai, einantys vyriausiojo mokslo darbuotojo, vyresniojo mokslo darbuotojo, mokslo darbuotojo, jaunesniojo mokslo darbuotojo pareigas, ir mokslininkai stažuotojai.

104. Kolegijoje dirbusiam mokslininkui ar dėstytojui, palaikančiam su Kolegija mokslinius ar meninius ryšius – rengiančiam su Kolegijos darbuotojais bendras mokslines ar menines publikacijas, vykdančiam su jais bendrus mokslinius tyrimus ir eksperimentinės plėtros ar meno projektus, konsultuojančiam juos mokslo, meno ar pedagoginiais klausimais ar panašiai, bet laikinai (ne ilgiau kaip iki kadencijos Kolegijoje pabaigos, o asmenims, nurodytiems Mokslo ir studijų įstatymo 72 straipsnio 4 dalyje, – ne ilgiau kaip 5 metus) dirbančiam kitur, Akademinės tarybos sprendimu gali būti suteikiamas asocijuotojo mokslininko ar dėstytojo statusas. Asocijuotasis mokslininkas ar dėstytojas, jeigu tam pritaria Akademinė taryba, gali be konkurso grįžti į ankstesnes pareigas ir jas eiti iki nutrauktos kadencijos pabaigos. Į kadencijos laikotarpį įskaitomi ir laikotarpiai, kai buvo dirbta kitur.

105. Į Kolegijos dėstytojų ir mokslo darbuotojų, išskyrus mokslininkus stažuotojus ir kviestinius dėstytojus ir mokslo darbuotojus bei dėstytojus ir mokslo darbuotojus, su kuriais sudarytos neterminuotos darbo sutartys, vadovaujantis Mokslo ir studijų įstatyme nurodytais priėmimo į mokslo ir studijų institucijų dėstytojų ir mokslo darbuotojų pareigas principais, pareigas asmenys priimami viešo konkurso būdu 5 metų kadencijai. Konkursų Kolegijos dėstytojų ir mokslo darbuotojų pareigoms eiti organizavimo tvarką nustato Akademinė taryba.

106. Likus ne mažiau kaip 3 mėnesiams iki Kolegijos dėstytojo ir mokslo darbuotojo kadencijos pabaigos, skelbiamas viešas konkursas šioms pareigoms eiti. Konkurse gali dalyvauti ir šias pareigas einantis asmuo. Pranešimas apie konkursą turi būti skelbiamas Kolegijos ir Lietuvos mokslo tarybos interneto svetainėse ir šalies, o jeigu tikslinga, – ir tarptautinėse visuomenės informavimo priemonėse. Kviestiniams dėstytojams ir mokslo darbuotojams ar dėstytojams ir mokslo darbuotojams, su kuriais sudaryta neterminuota darbo sutartis arba kai Kolegija panaikina pareigybę, viešo konkurso pareigoms eiti tvarka netaikoma.

107. Kandidatus į dėstytojų ir mokslo darbuotojų, išskyrus mokslininkus stažuotojus, pareigas vertina Kolegijos dėstytojų ir mokslo darbuotojų atestacijos ir priėmimo komisija, sudaroma Akademinės tarybos nustatyta tvarka. Ne mažiau kaip vieną trečdalį Kolegijos dėstytojų ir mokslo darbuotojų atestacijos ir priėmimo komisijos narių sudaro Kolegijoje nedirbantys asmenys; taip pat turi būti ne mažiau kaip 1 studentų atstovybės deleguotas studentų atstovas. Rengiant konkursą vyriausiojo mokslo darbuotojo ar profesoriaus pareigoms eiti, Kolegijos dėstytojų ir mokslo darbuotojų atestacijos ir priėmimo komisijoje turi būti bent vienas tarptautinis ekspertas.

108. Su asmeniu, antrą kartą iš eilės laimėjusiu konkursą toms pačioms dėstytojo ar mokslo darbuotojo pareigoms eiti, sudaroma neterminuota darbo sutartis. Šis asmuo atestuojamas kas 5 metai Akademinės tarybos nustatyta tvarka. Laikotarpis, kuriam asmeniui buvo suteiktos nėštumo ir gimdymo, tėvystės atostogos ar atostogos vaikui prižiūrėti, į 5 metų laikotarpį neįtraukiamas. Neatestuotas asmuo atleidžiamas. Į aukštesnes dėstytojo ar mokslo darbuotojo pareigas priimama viešo konkurso būdu.

109. Kolegijos dėstytojams ir mokslo darbuotojams Akademinės tarybos nustatyta tvarka gali būti rengiama neeilinė atestacija.

110. Kolegija gali ne ilgesniam kaip 2 metų laikotarpiui kviesti dėstytojus ir mokslo darbuotojus dirbti pagal terminuotą darbo sutartį. Kviestiniams dėstytojams ir mokslo darbuotojams Mokslo ir studijų įstatyme numatyta skyrimo į pareigas tvarka netaikoma.

VII SKYRIUS

STUDENTŲ PRIĖMIMAS IR ŠALINIMAS, STUDIJŲ NUTRAUKIMAS IR ATNAUJINIMAS

111. Į koleginių studijų programas konkurso būdu priimami asmenys, išlaikę bent vieną valstybinį brandos egzaminą ir turintys ne žemesnį kaip vidurinį išsilavinimą, atsižvelgiant į jų mokymosi rezultatus, stojamuosius egzaminus ar kitus Studentų priėmimo į Vilniaus technologijų ir dizaino kolegiją taisyklėse, kurias tvirtina Akademinė taryba, nustatytus kriterijus. Šių asmenų priėmimas į Kolegiją gali būti vykdomas iki studijų pagal atitinkamą studijų programą pradžios.

112. Konkursinių mokomųjų dalykų pagal studijų kryptis sąrašą kiekvienais metais nustato Akademinė taryba ir, suderinusi su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, paskelbia jį ne vėliau kaip prieš 2 metus iki atitinkamų studijų metų rugsėjo 1 dienos. Priėmimo į Kolegiją reikalavimai netaikomi Mokslo ir studijų įstatymo 59 straipsnio 1 dalyje nurodytiems asmenims. Konkursinio balo sudarymo principus ir kitus kriterijus Kolegija skelbia kiekvienais metais iki gruodžio 1 dienos, likus ne mažiau kaip 6 mėnesiams iki priėmimo į Kolegiją pradžios. Mažiausią stojamąjį konkursinį balą Kolegija skelbia kiekvienais metais ne vėliau kaip iki birželio 1 dienos.

113. Studentai pagal pasirinktą studijų programą priimami į valstybės finansuojamas studijų vietas ir valstybės nefinansuojamas studijų vietas. Bendrą studijų vietų skaičių nustato Akademinė taryba, atsižvelgdama į Kolegijos galimybes užtikrinti studijų kokybę.

114. Studijuojantieji valstybės nefinansuojamose studijų vietose moka studijų kainą, kurią nustato Akademinė taryba. Studijų kaina nurodoma Studentų priėmimo į Vilniaus technologijų ir dizaino kolegiją taisyklėse.

115. Asmuo, kurio studijos valstybės finansuojamos, Vyriausybės nustatytais atvejais ir tvarka turi teisę keisti studijų programą ir studijų formą tos pačios studijų krypties studijų grupėje, neprarasdamas likusios valstybinio studijų finansavimo dalies, ne didesnės negu tos studijų programos norminė studijų kaina. Valstybės nefinansuojamoje studijų vietoje studijuojantis asmuo gali keisti studijų programą ar jos formą Kolegijos studijų nuostatų nustatyta tvarka.

116. Valstybės finansavimo netekęs asmuo už studijas turi mokėti nustatytą studijų kainą, o į valstybės finansuojamą vietą perkeliamas geriausiai valstybės nefinansuojamoje vietoje toje pačioje studijų kryptyje, tame pačiame kurse ir pagal tokią pačią studijų formą besimokantis studentas, atitinkantis gero mokymosi kriterijus, vadovaujantis Mokslo ir studijų įstatyme įtvirtintais principais bei Akademinės tarybos nustatyta tvarka. Jeigu atsilaisvinusių vietų yra mažiau negu studentų, atitinkančių gero mokymosi kriterijus, pirmenybė teikiama studentams, vertinamuoju laikotarpiu surinkusiems daugiau studijų modulių (dalykų) puikaus pasiekimų lygmens įvertinimų.

117. Į trumposios pakopos studijas konkurso būdu priimami asmenys, atitinkantys Mokslo ir studijų įstatymo 59 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus.

118. Studentui, kurio trumposios pakopos, pirmosios pakopos studijos yra valstybės finansuojamos, po Akademinės tarybos nustatyto vertinamojo laikotarpio, ne ilgesnio kaip studijų metai, valstybės finansavimas studijoms išlieka, jeigu jis atitinka Mokslo ir studijų įstatyme nustatytus gero mokymosi kriterijus.

119. Geriausiais rezultatais valstybės nefinansuojamose studijų vietose studijų metus baigusiems asmenims gali būti kompensuojama studijų kaina Vyriausybės nustatyta tvarka ir dydžiu. Valstybės nefinansuojamose studijų vietose geriausiai studijų metus baigusių asmenų eilės pagal studijų kryptis sudaromos Akademinės tarybos nustatyta tvarka.

120. Studentai turi teisę į akademines atostogas. Akademinės atostogos suteikiamos akademinio padalinio vadovo įsakymu, atsižvelgiant į motyvuotą asmens rašytinį prašymą. Akademinės atostogos suteikiamos Statuto 82.11 papunktyje nurodytais pagrindais.

121. Studijos gali būti nutraukiamos ir studentas išbraukiamas iš Kolegijos studentų sąrašų direktoriaus įsakymu, Kolegijos akademinio padalinio vadovo teikimu, jeigu studentas:

121.1. šiurkščiai pažeidžia Statute, Akademinės etikos kodekse ir Kolegijos vidaus tvarkos taisyklėse numatytus reikalavimus;

121.2. nepasiekia studijų programos apraše numatytų rezultatų;

121.3. be pateisinamos priežasties laiku negrįžta iš akademinių atostogų;

121.4. nevykdo studijų sutarties su Kolegija finansinių sąlygų;

121.5. negali tęsti studijų dėl objektyvių priežasčių (įsiteisėjusio teismo nuosprendžio, ligos ir kita);

121.6. pateikė tikrovės neatitinkančius ir klaidinančius duomenis, informaciją ar dokumentus, dėl ko studijų sutartis negalėjo būti sudaryta, vykdoma ar įvykdyta;

121.7. pats to pageidauja;

121.8. studijų sutartis pasibaigia kitais teisės aktų nustatytais atvejais.

122. Nutraukus studijas, jas galima atnaujinti Kolegijos studijų nuostatų nustatyta tvarka. Asmuo, pašalintas iš Kolegijos už šiurkščius Statuto, Akademinės etikos kodekso ar Vidaus tvarkos taisyklių pažeidimus, studijas gali atnaujinti ne anksčiau kaip praėjus vieniems metams po pašalinimo dienos.

VIII SKYRIUS

GINČŲ TARP STUDENTŲ BEI ADMINISTRACIJOS IR KITŲ DARBUOTOJŲ NAGRINĖJIMO KOMISIJOS SUDARYMAS, GINČŲ NAGRINĖJIMAS

123. Ginčus, susijusius su mokslo ir studijų veikla tarp studentų ir Kolegijos administracijos ar kitų darbuotojų, sprendžia Ginčų nagrinėjimo komisija (toliau – Komisija), kuri sudaroma 2 metams direktoriaus įsakymu. Komisiją sudaro 4 asmenys: 2 Kolegijos darbuotojai ir 2 studentų atstovybės (o jeigu jos nėra, – visuotinio studentų susirinkimo (konferencijos) įgalioti studentai. Komisijos pirmininką iš savo tarpo renka Komisijos nariai. Komisijos pirmininku negali būti Kolegijos studentas. Komisijos darbo reglamentą tvirtina direktorius.

124. Ginčų nagrinėjimo ir sprendimų įgyvendinimo tvarka nustatoma Ginčų nagrinėjimo komisijos veiklos nuostatuose, kurie suderinami su studentų atstovybe (jeigu jos nėra, – su visuotiniu studentų susirinkimu (konferencija) ir tvirtinami direktoriaus.

125. Komisija klausimus svarsto kolegialiai, objektyviai ir nešališkai, atsižvelgdama į visas reikšmingas aplinkybes bei informaciją, vadovaudamasi teisingumo, protingumo ir sąžiningumo principais.

126. Ginčai tarp Kolegijos administracijos ir darbuotojų dėl darbo įstatymuose, kituose teisės aktuose ir darbo sutartyse nustatytų teisių ir pareigų įgyvendinimo nagrinėjami Lietuvos Respublikos darbo kodekso ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

IX SKYRIUS

KOLEGIJOS LĖŠŲ ŠALTINIAI, KOLEGIJOS TURTO IR LĖŠŲ NAUDOJIMAS

127. Kolegija, valdydama, naudodama turtą ir juo disponuodama, vadovaujasi visuomeninės naudos, efektyvumo, racionalumo, atskaitingumo visuomenei ir ūkinės veiklos autonomijos principais.

128. Kolegija naudojasi žemės sklypų, pastatų ir kito turto, skirto mokslo ir studijų reikalams, neliečiamumo teise. Keisti Kolegijos panaudos pagrindais naudojamų valstybei nuosavybės teise priklausančių žemės sklypų ribas, pastatų ar kito turto, skirto mokslo ir studijų reikalams, perduotų valdyti Kolegijai patikėjimo teise, valdytojus gali tik Vyriausybė, įvertinusi Tarybos nuomonę.

129. Valstybei nuosavybės teise priklausantį ir pagal valstybės turto patikėjimo sutartį Kolegijai perduotą ilgalaikį materialųjį turtą Kolegija valdo, naudoja ir juo disponuoja Mokslo ir studijų įstatymo ir Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatyta tvarka.

130. Turtas, kurį Kolegija valdo, naudoja ir kuriuo disponuoja nuosavybės teise, yra:

130.1. valstybės investuotas turtas;

130.2. pajamos, gautos kaip apmokėjimas už studijas, taip pat pajamos iš mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros, ūkinės, mokslinės veiklos ir teikiamų paslaugų;

130.3. lėšos ir kitas turtas, kurie gauti kaip parama pagal Labdaros ir paramos įstatymą;

130.4. kitos piniginės lėšos, išskyrus valstybės biudžeto lėšas;

130.5. iš valstybės biudžeto lėšų ir iš Statuto 130.2–130.4 papunkčiuose numatytų lėšų įgytas turtas, išskyrus nekilnojamąjį turtą, įgytą už Europos Sąjungos paramą, valstybės biudžeto ir valstybės fondų lėšas;

130.6. dovanotas turtas;

130.7. paveldėtas turtas;

130.8. turtinės teisės, atsirandančios iš intelektinės veiklos rezultatų (mokslo ar meno kūrinių ir pramoninės nuosavybės teisių objektų – išradimų patentų, dizaino, prekių ženklų ir kitų intelektinės nuosavybės objektų);

130.9. pajamos, turtas ar kita nauda, gauta valdant, naudojant Statuto 130.1–130.8 papunkčiuose nurodytas lėšas ar kitą turtą ir jais disponuojant, išskyrus Mokslo ir studijų įstatyme nustatytus atvejus.

131. Kolegijos lėšas sudaro:

131.1. Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bazinio finansavimo lėšos;

131.2. Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšos studijoms;

131.3. Mokslo ir studijų įstatymo 9 straipsnio 6 dalyje nurodytos lėšos;

131.4. Valstybės investicijų programų ir valstybės investicijų projektų lėšos;

131.5. pajamos, gautos kaip apmokėjimas už studijas, taip pat pajamos iš mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros, meno veiklos, ūkinės veiklos ir teikiamų paslaugų;

131.6. lėšos, gautos kaip programinis konkursinis mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros finansavimas;

131.7. valstybės fondų lėšos;

131.8. tarptautinių ir užsienio fondų ir organizacijų skiriamos lėšos;

131.9. lėšos, gautos kaip parama pagal Labdaros ir paramos įstatymą;

131.10. kitos teisėtai gautos lėšos.

132. Kolegijos buhalterinę apskaitą, jos organizavimą ir tvarkymą, finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymą nustato teisės aktai.

133. Kolegija kiekvienais metais (ne vėliau kaip iki kovo mėnesio) viešai paskelbia ir teikia Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai, steigėjui praėjusių kalendorinių metų veiklos ataskaitas už praėjusius metus, taip pat viešai skelbia metines pajamų ir išlaidų sąmatas ir jų įvykdymo ataskaitas.

134. Kolegijos auditą atlieka Lietuvos Respublikos valstybės kontrolė teisės aktų nustatyta tvarka. Kolegijos finansinių ataskaitų auditas atliekamas Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme ir Viešųjų įstaigų įstatyme nustatytais atvejais.

X SKYRIUS

FILIALŲ IR ATSTOVYBIŲ STEIGIMAS IR JŲ VEIKLOS NUTRAUKIMAS

135. Kolegija savo veiklai užtikrinti gali steigti filialus ir atstovybes.

136. Kolegijos filialas ir atstovybė yra struktūrinis padalinys, turintis savo buveinę ir atliekantis visas Kolegijos funkcijas arba jų dalį. Filialas ir atstovybė veikia pagal Tarybos, įvertinant Akademinės tarybos siūlymus, patvirtintus nuostatus. Filialas ir atstovybė nėra juridinis asmuo. Kolegija atsako pagal filialo ir atstovybės prievoles, ir filialas, ir atstovybė atsako pagal Kolegijos prievoles.

137. Sprendimą dėl filialo ir atstovybės steigimo ir (ar) veiklos nutraukimo priima Taryba direktoriaus teikimu, įvertinusi Akademinės tarybos siūlymus.

138. Kolegijos filialas ir atstovybė steigiami ir jų veikla nutraukiama Tarybos sprendimu Civilinio kodekso ir jį įgyvendinančių teisės aktų nustatyta tvarka.

XI SKYRIUS

STATUTO KEITIMAS

139. Statuto pakeitimus gali inicijuoti Vyriausybė, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, Taryba, Akademinė taryba, direktorius.

140. Statuto pakeitimus Taryba, suderinusi su Akademine taryba, teikia tvirtinti Vyriausybei.

XII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

141. Kolegija gali būti reorganizuojama ar likviduojama Civilinio kodekso, Mokslo ir studijų įstatymo ir Viešųjų įstaigų įstatymo nustatyta tvarka.

142. Planus dėl Kolegijos reorganizavimo ar likvidavimo tvirtina Taryba, suderinusi su Akademine taryba, ir teikia juos Vyriausybei.

143. Sprendimą dėl Kolegijos reorganizavimo ar likvidavimo priima Vyriausybė Tarybos teikimu arba Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos teikimu, įvertinusi Tarybos nuomonę arba Kolegijai praradus leidimą vykdyti studijas ir su studijomis susijusią veiklą.

144. Kolegijos veiklos klausimai, neaptarti Statute, sprendžiami Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatyta tvarka, taip pat reglamentuojami Tarybos, Akademinės tarybos arba direktoriaus tvirtinamais dokumentais.

___________________________