Mažeikių rajono SAVIVALDYBĖS TARyba

SPRENDIMAS

DĖL Mažeikių rajono savivaldybės strateginio PLANAVIMO tvarkos aprašo PATVIRTINIMO

2016 m. vasario 19 d. Nr. T1-37

Mažeikiai

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio 2 dalies 41 punktu, 18 straipsnio 1 dalimi, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 827 patvirtinta Strateginio planavimo metodika, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. gruodžio 15 d. nutarimu Nr. 1435 patvirtintomis Strateginio planavimo savivaldybėse rekomendacijomis, Mažeikių rajono savivaldybės taryba n u s p r e n d ž i a:

1.	Patvirtinti Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo tvarkos aprašą (pridedama).

2.	Pripažinti netekusiais galios:

2.1.	Mažeikių rajono savivaldybės tarybos 2012 m. gegužės 25 d. sprendimą Nr. T1-198 „Dėl Mažeikių rajono savivaldybės strateginio veiklos plano rengimo ir įgyvendinimo priežiūros tvarkos aprašo (metodikos) patvirtinimo“.

2.2.	Mažeikių rajono savivaldybės tarybos 2009 m. vasario 6 d. sprendimą Nr. T1-47 „Dėl Mažeikių rajono savivaldybės administracijos seniūnijų veiklos programų sudarymo ir asignavimų paskirstymo kriterijų tvarkos aprašo patvirtinimo“.

Šis sprendimas gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

Savivaldybės meras	Antanas Tenys

PATVIRTINTA

Mažeikių rajono savivaldybės tarybos

2016 m. vasario 19 d. sprendimu Nr. T1-37

MAŽEIKIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO PLANAVIMO

tvarkos aprašAS

I.	SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1.	Mažeikių rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybės) strateginio planavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) reglamentuoja šių strateginio planavimo sistemos dokumentų rengimą, svarstymą, tvirtinimą, įgyvendinimą, stebėseną, tikslinimą ir atsiskaitymą už pasiektus rezultatus bei Savivaldybės bendruomenės įtraukimo į strateginio planavimo procesą būdus:

1.1.	Savivaldybės ilgalaikės trukmės strateginio plėtros plano,

1.2.	Savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų,

1.3.	Savivaldybės trejų metų trukmės strateginio veiklos plano,

1.4.	Savivaldybės administracijos, seniūnijos, Savivaldybės biudžetinės įstaigos metinių veiklos planų.

2.	Tvarkos apraše vartojamos sąvokos:

2.1.	Strateginis planavimas – procesas, kurio metu nustatomos veiklos kryptys ir būdai, kaip vykdyti savivaldybės misiją, pasiekti numatytus tikslus ir rezultatus, veiksmingai panaudojant finansinius, materialinius ir žmogiškuosius išteklius.

2.2.	Savivaldybės strateginis plėtros planas (toliau – SPP) – ilgesnės kaip 3 metų trukmės strateginio planavimo dokumentas, skirtas aplinkos, socialinei ir ekonominei raidai savivaldybės teritorijoje numatyti.

2.3.	Savivaldybė strateginis veiklos planas (toliau – SVP) – 3 metų trukmės strateginio planavimo dokumentas, detalizuojantis savivaldybės strateginio plėtros plano ir savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų tikslų ir uždavinių įgyvendinimą, kuris sudaromas atsižvelgiant į planuojamus savivaldybės finansinius ir žmogiškuosius išteklius.

2.4.	Savivaldybės administracijos, seniūnijos, Savivaldybės biudžetinės įstaigos (toliau – Įstaiga) metinis veiklos planas (toliau – MVP) – Savivaldybės SVP programų ar jų dalies (tikslų ar uždavinių, atskirų priemonių), už kurias atsakinga Savivaldybės administracija, seniūnija, Įstaiga, įgyvendinimą detalizuojantis dokumentas, kuris rengiamas atsižvelgiant į Savivaldybės biudžete numatomus joms skirti asignavimus.

2.5.	Savivaldybės strateginio veiklos plano programa – esminė Savivaldybės SVP dalis, skirta strateginiam tikslui pasiekti, kurioje nustatomi programos tikslai, uždaviniai, priemonės (projektai), vertinimo kriterijai, jų reikšmės ir asignavimai.

2.6.	Tikslas (strateginis tikslas) – strateginio planavimo dokumentuose užsibrėžtas siekis, rodantis planuojamą pasiekti per strateginio planavimo dokumento įgyvendinimo laikotarpį rezultatą.

2.7.	Uždavinys – per nustatytą laikotarpį planuojama veikla, užtikrinanti, kad bus pasiektas strateginiame planavimo dokumente nustatytas tikslas.

2.8.	Priemonė – užsibrėžto uždavinio įgyvendinimo būdas (veiklų grupė), kuriam naudojami finansiniai, materialiniai ir žmogiškieji ištekliai.

2.9.	Projektas – veiksmai, kuriais siekiama per apibrėžtą laiką ir su tam tikrais ištekliais sukurti unikalų ir pamatuojamą produktą ar paslaugą.

2.10.	Vertinimo kriterijus – rodiklis, suteikiantis informaciją apie tikslo, uždavinio ar priemonės įgyvendinimą.

2.11.	Savivaldybės biudžeto pagrindinių asignavimų planavimo principų nustatymas – maksimalių asignavimų iš Savivaldybės biudžeto ir kitų finansavimo šaltinių prognozė.

2.12.	Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo komisija (toliau – SPK) –Savivaldybės tarybos jos įgaliojimų laikui sudaryta komisija, kurią sudaro tarybos nariai. Komisija stebi ir vertina Savivaldybės strateginių planų rengimo procesą, aprobuoja strateginius tikslus bei programas, atsakinga už SPP projekto galutinį suderinimą.

2.13.	Strateginio planavimo grupė (toliau – SPG) – Savivaldybės administracijos direktoriaus (toliau – Administracijos direktorius) įsakymu iš Savivaldybės administracijos vadovybės ir Administracijos skyrių vedėjų, vyriausiųjų specialistų sudaryta darbo grupė, veikianti pagal Administracijos direktorius įsakymu patvirtintą SPG darbo reglamentą.

2.14.	Asmuo (asmenys) atsakingi už strateginį planavimą (toliau – ASP) – Savivaldybės administracijos skyriaus darbuotojai, kurie:

2.14.1.	organizuoja bei koordinuoja SPP, SVP ir MVP rengimą, įgyvendinimą ir stebėseną;

2.14.2.	organizuoja bei koordinuoja SPG veiklą;

2.14.3.	atsakingi už SPP, SVP bei Savivaldybės administracijos MVP projektų parengimą;

2.14.4.	koordinuoja SPP, SVP ir MVP suderinamumą;

2.14.5.	surenka ir apibendrina informaciją ir pasiūlymus dėl SPP, SVP, MVP;

2.14.6.	rengia Administracijos direktoriaus įsakymus dėl strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo;

2.14.7.	pristato SPP ir SVP projektus ir metines SPP ir SVP ataskaitas;

2.14.8.	skelbia informaciją Savivaldybės tinklalapyje.

2.15.	Programos koordinatorius – Administracijos direktoriaus įsakymu paskirtas Administracijos darbuotojas, atsakingas už tam tikros SVP programos projekto rengimą, derinimą su SPG, SPK, pristatymą Savivaldybės tarybai, įgyvendinimo koordinavimą, priemonių vykdytojų pateiktos informacijos sisteminimą, programos vertinimą ir atsiskaitymą už rezultatus.

2.16.	Programos vykdytojas – Savivaldybės administracijos skyriai, seniūnijos, biudžetinės įstaigos, viešosios įstaigos, įmonės, atsakingi už tam tikros programos ar jos dalies, konkrečių priemonių planavimą, įgyvendinimą, vertinimą, stebėseną ir atsiskaitymą už rezultatus. Programų vykdytojai dalyvauja strateginio planavimo procese atlikdami jiems paskirtas užduotis bei teikdami informaciją Programų koordinatoriams.

2.17.	Priemonės vykdytojas – Savivaldybės administracijos skyrius/seniūnija/ darbuotojas, atsakingas už tam tikros SPP/SVP/MVP nurodytos priemonės planavimo, koordinavimą, įgyvendinimo stebėseną, vertinimą, planinių ir įvykdymo duomenų (lėšų, ir finansavimo šaltinių, vertinimo kriterijų, rodiklių ir jų reikšmių) surinkimą ir pateikimą SPP/SVP/MVP koordinatoriui.

2.18.	Interesų grupė – organizacija ar sistema, kurios interesai gali būti teigiamai ar neigiamai paveikti savivaldybės plėtros ar veiklos plano strateginius sprendimus arba turi pajėgumų juos įtakoti.

3.	Už SPP, SVP ir MVP rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir atsiskaitymą už pasiektus rezultatus bei Savivaldybės bendruomenės įtraukimą atsakingas Administracijos direktorius.

4.	SPG, SPK, Savivaldybės tarybos komitetai, atsižvelgdami į Savivaldybės finansines galimybes, atsakingi už SPP atitinkamų sričių koordinavimą, Savivaldybės strateginio planavimo ir strateginio valdymo veiklą, SPP ir SVP įgyvendinimą ir priežiūrą, pastabų ir pasiūlymų teikimą.

II.	SKYRIUS

STRATEGINIO PLANAVIMO SAVIVALDYBĖJE SISTEMA

5.	Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo sistemą sudaro strateginio planavimo dokumentai, jų tarpusavio ryšiai bei ryšiai su valstybės ir regionų planavimo dokumentais, Savivaldybės teritorijų planavimo dokumentais (1 priedas), Savivaldybės institucijos ir Įstaigos, atsakingos už strateginio planavimo dokumentų parengimą, tvirtinimą, įgyvendinimą, vertinimą ir atsiskaitymą už šių dokumentų įgyvendinimo rezultatus ir jų viešinimą.

6.	Strateginio planavimo dokumentų rengimo principai:

6.1.	kryptingumas – strateginio planavimo dokumentuose formuluojami loginiais ryšiais susieti tikslai, uždaviniai, planuojami pasiekti rezultatai;

6.2.	orientavimasis į rezultatus – strateginio planavimo dokumentuose nustatant tikslus kartu turi būti suplanuojami ir siekiami rezultatai; siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti planuoti rezultatai ir laiku priimti valdymo tobulinimo sprendimai, informacija apie veiklos rezultatus yra nuolat stebima, analizuojama ir vertinama;

6.3.	efektyvumas – strateginio planavimo dokumentuose nustatytų tikslų ir rezultatų siekiama mažiausiomis sąnaudomis, racionaliai paskirstant išteklius ir nuolat ieškant veiklos efektyvumo didinimo rezervų bei naujų veiklos tobulinimo būdų;

6.4.	atvirumas (partnerystė) – Savivaldybės tikslai ir būdai jiems įgyvendinti yra nustatomi konsultuojantis su Savivaldybės bendruomene; strateginio planavimo dokumentai ir jų įgyvendinimo ataskaitos yra viešos ir skelbiamos Savivaldybės tinklalapyje;

6.5.	bendrumas – siekiant kryptingos, palyginamos ir nuoseklios Savivaldybės veiklos atliekant jai priskirtas funkcijas, Savivaldybės plėtra bei veikla planuojama, įgyvendinama ir stebima vadovaujantis valstybės ir savivaldybių strateginį planavimą reglamentuojančiais teisės aktais, dokumentais, rekomendacijomis ir nuostatomis.

7.	Savivaldybės planavimo dokumentų sistemą sudaro:

7.1.	SPP, kurį tvirtina Taryba;

7.2.	Savivaldybės atskiros ūkio šakos (sektoriaus) plėtros programa, kurią tvirtina Taryba;

7.3.	SVP, kurį tvirtina Taryba;

7.4.	MVP, kuriuos tvirtina:

7.4.1.	Savivaldybės administracijos ir seniūnijų MVP – Administracijos direktorius;

7.4.2.	Įstaigų – biudžetinės įstaigos vadovas, suderinęs su kuruojančiu Savivaldybės administracijos padaliniu.

8.	Strateginio planavimo dokumentai rengiami atsižvelgiant į valstybės, regiono, Savivaldybės strateginio planavimo dokumentus, taip pat užtikrinant jų tarpusavio suderinamumą ir integralumą (2 priedas):

8.1.	vadovaujamasi Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija „Lietuva 2030“, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gegužės 15 d. nutarimu Nr. XI-2015 „Dėl Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija Lietuva 2030“ patvirtinimo“ (toliau – Valstybės pažangos strategija), kryptimis ir vertybinėmis nuostatomis, atsižvelgiama į 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programoje, patvirtintoje Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. lapkričio 28 d. nutarimu Nr. 1482 „Dėl 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos patvirtinimo“ (toliau – Nacionalinės pažangos programa), nustatytus prioritetus, tikslus, siūlomas veiklų kryptis ir savivaldybei aktualias Nacionalinės pažangos programos, taip pat kitų Lietuvos Respublikos Seimo ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės tvirtinamų plėtros programų nuostatas;

8.2.	prisidedama prie Telšių regiono plėtros plano tikslų įgyvendinimo, perkeliant regiono plėtros plane numatytas atitinkamas plėtros uždavinius įgyvendinančias priemones (projektus) ir joms suplanuotas lėšas į strateginio planavimo dokumentus (SPP ir (ar) SVP);

8.3.	strateginio planavimo dokumentai tarpusavyje susiejami aiškiais loginiais ryšiais – ilgesnės trukmės strateginio planavimo dokumentus įgyvendinti planuojama per trumpesnės trukmės strateginio planavimo dokumentus, tai yra juose suplanuojamas atitinkamų tikslų ir uždavinių įgyvendinimas: priemonės, projektai, veiksmai, numatomos vertinimo kriterijų sąsajos (atsižvelgiant į tai, kokį poveikį trumpesnės trukmės strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo rezultatai turės ilgesnės trukmės strateginio planavimo dokumentų tikslų pasiekimui).

9.	Planavimo dokumentai yra tarpusavyje susiję – ilgalaikių planavimo dokumentų nuostatos pereina į trumpesnės trukmės planavimo dokumentus, kuriuos sudarant atsižvelgiama į planuojamus Savivaldybės finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Ilgalaikių planavimo dokumentų nuostatos neturi prieštarauti trumpalaikių planavimo dokumentų nuostatoms.

III.	SKYRIUS

SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO PLANAVIMO DOKUMENTŲ RENGIMO PROCESAS, ĮGYVENDINIMO ORGANIZAVIMAS IR KOORDINAVIMAS

10.	Strateginio planavimo procese Administracijos direktorius/ ASP turi ne tik informuoti interesų grupes ar su jomis konsultuotis, bet ir siekti kuo aktyvesnio jų dalyvavimo, pagrįsto bendradarbiavimu ir partneryste. Interesų grupės turi siekti įnešti savo indėlį į vietos viešųjų paslaugų ir ekonomikos plėtrą.

11.	Galimi interesų grupių dalyvavimo Savivaldybės strateginio planavimo procese būdai:

11.1.	tiesioginis interesų grupių atstovų dalyvavimas, pagrįstas bendradarbiavimu ir partneryste, Savivaldybės strateginio plėtros ir veiklos planavimo organizacinių struktūrų (darbo grupių) veikloje;

11.2.	interesų grupių informavimas ir konsultavimasis – interesų grupėms pateikiami strateginio planavimo dokumento projektas ar jo dalis raštu arba Savivaldybės tinklalapyje ir vykstant strateginio planavimo procesui konsultuojamasi.

12.	Pasirinkus interesų grupių informavimo ir konsultavimosi būdą (-us), konsultavimosi procese aktyviai turi dalyvauti Savivaldybės administracijos skyrių, seniūnijų ir Įstaigų atstovai (toliau – Savivaldybės atstovai), vadovaujantis šiais kriterijais:

12.1.	konsultacijos organizavimas laiku – konsultacijos turi būti organizuojamos tokiame strateginio planavimo dokumento rengimo etape, kai yra reali galimybė teikti alternatyvius pasiūlymus ir daryti įtaką plėtros prioritetų, tikslų, uždavinių ar priemonių (projektų) pasirinkimui;

12.2.	optimali konsultacijos trukmė – konsultacijos laikas turi būti suderintas su jos tikslais, svarbu užtikrinti, kad konsultacijose dalyvaujantys asmenys turėtų pakankamai laiko (parinkti protingą terminą) susipažinti su nauja informacija ir pateikti pasiūlymus;

12.3.	aiškūs konsultacijos tikslai ir aprėptis – konsultacijoms teikiamame dokumente turi būti aiškiai nurodyti teikiami pasiūlymai, konsultacijos procesas ir tikslai turi būti aiškūs ir vienodai suprantami;

12.4.	prieinamumas – informacija turi būti lengvai prieinama interesų grupėms, o dalyvavimas konsultacijose neturi sukelti jiems papildomos administracinės naštos;

12.5.	atgalinis ryšys – per konsultaciją gauta informacija turi būti nuodugniai išanalizuota ir įvertinta, o konsultacijos dalyviams pateikta informacija apie pritarimą arba nepritarimą pasiūlymams ir nurodyti argumentuoti paaiškinimai;

12.6.	konsultaciniai gebėjimai – turi būti užtikrinti tinkami Savivaldybių atstovų gebėjimai konsultuoti; Savivaldybės atstovai turi aktyviai dalyvauti visame konsultacijos procese (vadovauti diskusijoms, analizuoti surinktus duomenis, teikti alternatyvius pasiūlymus ir panašiai).

13.	Konsultacijoms taikomi įvairūs interesų grupių įtraukimo būdai ir metodai, atsižvelgiant į turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Gali būti taikomi šie metodai: apskritojo stalo diskusijos, konferencijos, Savivaldybės bendruomenės apklausos raštu, telefonu ar apklausos dalyvių būstuose, viešosios konsultacijos internetu ar panašiai.

14.	Strateginio planavimo dokumentų projektus reikia stengtis rengti naudojantis vidiniais ištekliais – ASP turi būti pagrindiniai strateginio planavimo dokumentų rengėjai ir koordinatoriai. Strateginio planavimo dokumentų rengimas naudojantis vidiniais ištekliais ne tik leidžia sutelkti Savivaldybėje esančias ekspertines žinias, bet nuosekliai didina strateginio planavimo ir pokyčių valdymo administracinius gebėjimus. Savivaldybė gali pasitelkti išorės ekspertų kai kuriems SPP, Savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų ar SVP rengimo darbams atlikti. Išorės ekspertai gali būti pasitelkti surinkti ar analizuoti duomenims, kurių reikia aplinkos analizei atlikti ar tikslų, uždavinių alternatyvoms numatyti, taip pat visuomenės įtraukimo renginiams organizuoti ar jiems vadovauti.

15.	Strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo organizavimo procesą sudaro:

15.1.	strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsena;

15.2.	strateginio planavimo dokumentų tikslinimas;

15.3.	atsiskaitymas už strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo rezultatus;

15.4.	strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo vertinimas.

16.	Strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimą organizuoja Administracijos direktorius.

17.	Už Savivaldybės strateginio planavimo dokumentų (SPP, SVP, SVP programas, MVP) įgyvendinimo koordinavimą atsakingi ASP ir Administracijos direktoriaus įsakymu paskirti koordinatoriai.

PIRMASIS SKIRSNIS

STRATEGINIO PLANAVIMO DOKUMENTŲ ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA IR ATSISKAITYMAS UŽ ĮGYVENDINIMO REZULTATUS

18.	Strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsena yra atskiras veiklos valdymo etapas, kurio tikslas – rinkti ir analizuoti informaciją apie strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo rezultatus ir laiku priimti sprendimus dėl veiklos valdymo tobulinimo. Stebėsena apibrėžiama kaip nuolatinis ir sistemingas informacijos apie vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą rinkimas ir analizė siekiant pateikti informaciją apie tikslų pasiekimą einamuoju metu.

19.	Pagrindiniai strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenos vykdymo principai:

19.1.	tikslingumas – renkami tie stebėsenos duomenys, kurie reikalingi ir naudingi atsiskaitant už strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo rezultatus, priimant sprendimus dėl valdymo tobulinimo;

19.2.	patikimumas – stebėsenos duomenys renkami, apdorojami ir analizuojami taikant pasirinktas duomenų patikimumo užtikrinimo priemones: atliekamas vidaus ir išorės duomenų auditas, rekomenduojama parengti vertinimo kriterijų techninius priedus, kuriuose būtų pagrindžiamas kriterijaus pasirinkimas (ryšys su kitais planavimo dokumentais), duomenų šaltinis, vertinimo kriterijaus reikšmės skaičiavimo metodas, apibrėžti vertinimo kriterijaus formuluotėje vartojami terminai ir kita;

19.3.	subalansuotumas – vykdant stebėseną ne tik renkami ir apdorojami duomenys, bet ir atliekama jų įvairiapusė analizė, siekiant pateikti objektyviais duomenimis pagrįstus pasiūlymus dėl veiklos tobulinimo ir stebėsenos analizės išvadas panaudoti sprendimų priėmimo procese;

19.4.	suderinamumas – įgyvendinimo stebėsena derinama su kitomis įrodymais pagrįstomis priemonėmis (veiklos auditu, programų vertinimu, funkcijų ar veiklos peržiūra, veiklos gebėjimų vertinimu ir kita);

19.5.	viešumas – svarbiausia stebėsenos informacija skelbiama viešai visuomenei savivaldybės metinėse veiklos ataskaitose, apžvalgose, kituose dokumentuose; apibendrinta stebėsenos informacija juose pateikiama vizualiai aiškia ir visuomenei patrauklia forma.

20.	Įgyvendinimo ataskaitoje daugiausia dėmesio turi būti skiriama pasiektų rezultatų poveikiui (naudai, žalai) atskiriems sektoriams ir sritims, tikslinėms grupėms, Savivaldybės bendruomenei, nurodomos įgyvendinimo problemos ir jas lėmusios priežastys, taip pat pateikiami pasiūlymai, kaip spręsti iškilusias problemas.

21.	Strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenos duomenys turi būti sistemingai renkami, analizuojami, vertinamos rizikos ir laiku pateikiami pasiūlymai sprendimų priėmėjams.

ANTRASIS SKIRSNIS

STRATEGINIO PLANAVIMO DOKUMENTŲ ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS

22.	Vertinimą atlieka:

22.1.	Savivaldybės institucijos ir Įstaigos, atsakingos už strateginio planavimo dokumentus;

22.2.	programų koordinatoriai, atsakingi už tam tikrą SVP programą;

22.3.	programų vykdytojai, atsakingi už tam tikros programos ar jos dalies, konkrečias priemones;

22.4.	priemonių vykdytojai, atsakingi už tam tikrą SPP/SVP/MVP nurodytą priemonę.

23.	SPP vertinimo procesai yra nustatomi SPP priežiūros sistemoje.

24.	SVP programų vertinimo už praėjusius biudžetinius metus proceso (planavimo, organizavimo, atlikimo, ataskaitų rengimo) grafiką įsakymu tvirtina Administracijos direktorius.

25.	Išsamesniam Savivaldybės SPP, Savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų ir Savivaldybės SVP programų vertinimui atlikti taikytinas programų vertinimas. Jis apibrėžiamas kaip sistemingas ir objektyvus planuojamų vykdyti, vykdomų ar baigtų vykdyti programų vertinimas, siekiant įvertinti vykdymo tinkamumą, efektyvumą, rezultatyvumą, naudingumą ir tęstinumą.

26.	Programų vertinimo proceso dalyviai dalyvaudami programų vertinimo procese vadovaujasi šiais principais:

26.1.	tikslingumo (suformuluoti vertinimo rodikliai, o vertinimo rezultatai panaudojami įstaigos veiklai gerinti ir programos vykdymui tobulinti);

26.2.	integruotumo (vertinimas suderintas su kitomis vertinimo priemonėmis, kurios suteikia pagrįstą informaciją sprendimams priimti);

26.3.	savalaikiškumo (vertinimas planuojamas ir atliekamas laiku, t. y. prieš priimant sprendimą);

26.4.	reguliarumo (ne rečiau kaip kartą per metus atliekamas programos vertinimas);

26.5.	objektyvumo (vertinimo rezultatų pagrįstumas objektyviais įrodymais);

26.6.	viešumo (vertinimo rezultatų prieinamumas visuomenei).

27.	Programų vertinimo metu daromos išvados, kodėl nepasiekiami užsibrėžti tikslai, ar programos įgyvendinimo rezultatai pasiekia tikslinę grupę ar panašiai.

28.	Atlikus programų vertinimą, pateikiamos išvados ir rekomendacijos, kaip pagerinti veiklos rezultatus.

29.	Pagrindinis strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenos ir programų vertinimo skirtumas – duomenų analizės išsamumas ir taikomų tyrimo metodų sudėtingumas. Vykdant stebėseną nustatomos probleminės tikslų įgyvendinimo sritys, o programų vertinimas pateikia informaciją, kodėl nepasiekiami numatyti tikslai ir kaip pagerinti veiklos rezultatus. Vykdant strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėseną renkama informacija apie pasiektus rezultatus, o vertinant programas naudojami ne tik faktiniai rezultatai, bet ir papildomai renkami nauji duomenys, taikomi tyrimo metodai ir analizuojami priežastiniai ryšiai.

30.	Programas rekomenduojama vertinti vadovaujantis Lietuvos Respublikos finansų ministro patvirtinta Programų vertinimo metodika, kuri nustato programų vertinimo principus ir pagrindinius programų vertinimo planavimo, organizavimo ir atlikimo reikalavimus.

IV.	SKYRIUS

SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO PLĖTROS PLANO RENGIMAS, SVARSTYMAS, TVIRTINIMAS, TIKSLINIMAS, ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA IR

ATSISKAITYMAS UŽ PASIEKTUS REZULTATUS

31.	SPP pradedamas rengti likus metams iki jo galiojimo pabaigos. SPP turi būti tvirtinamas iki SVP projekto parengimo, kad būtų galima suplanuoti SVP įgyvendinimą.

32.	SPP struktūra:

32.1.	bendroji informacija (nurodomas Savivaldybės SPP parengimo tikslas, kokiais planavimo dokumentais vadovautasi rengiant šį planą ir kas dalyvavo jį rengiant, taip pat pateikiama kita svarbi informacija);

32.2.	vidaus ir išorės aplinkos analizė (Savivaldybės ekonominės-socialinės būklės analizė ir išvados arba tik išvados, pagrindžiančios Savivaldybės SPP prioritetų, tikslų ir uždavinių pasirinkimą) (toliau – aplinkos analizė);

32.3.	Savivaldybės plėtros vizija (idealus ateities paveikslas arba įsivaizduojama būklė, kuri gali būti pasiekta pačiomis palankiausiomis sąlygomis);

32.4.	Savivaldybės plėtros prioritetai ir tikslai (nustatomi plėtros prioritetai ir tikslai (strateginiai tikslai), juos įgyvendinantys uždaviniai, tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijai, jų matavimo vienetai ir reikšmės, pagal kuriuos bus vertinama per tam tikrą laiką pasiekta pažanga ir nauda Savivaldybės bendruomenei);

32.5.	SPP įgyvendinimo svarbiausios nuostatos (nurodomi strateginio planavimo dokumentai, kurie užtikrina SPP įgyvendinimą, preliminarus lėšų, reikalingų užsibrėžtiems tikslams pasiekti, poreikis, subjektai, kurių bendradarbiavimas būtinas užsibrėžtiems tikslams ir uždaviniams įgyvendinti; SPP įgyvendinimo stebėsenos periodiškumas, tikslinimo ir atsiskaitymo už SPP įgyvendinimo rezultatus tvarka ir terminai, nustatomi strateginio plėtros plano priežiūros sistemoje, kuri yra neatsiejama SPP struktūros dalis);

32.6.	SPP priedai: svarbiausių priemonių (investicinių projektų) sąrašas, išsami aplinkos analizės ataskaita ir kita aktuali informacija.

33.	Savivaldybės SPP nerekomenduojama numatyti konkrečių priemonių tikslams ir uždaviniams įgyvendinti, išskyrus svarbiausius investicinius projektus. Tikslų ir uždavinių įgyvendinimo priemones tikslingiau numatyti Savivaldybės SVP – susieti jas su Savivaldybės finansinėmis galimybėmis ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos.

34.	Atliekant aplinkos analizę, įvertinami Savivaldybės veiklai įtaką darantys išorės ir vidaus veiksniai, galintys turėti tiek teigiamą, tiek neigiamą įtaką. Aplinkos analizei dažniausiai taikomi SSGG (stiprybės, silpnybės, galimybės ir grėsmės) ir (arba) PESET (politiniai, ekonominiai, socialiniai ir kultūriniai, aplinkosauginiai, gamtiniai, geografiniai, technologiniai veiksniai) analizės metodai. Savivaldybė gali pasirinkti taikyti ir kitus aplinkos analizės metodus. Atliekant aplinkos analizę, svarbu nustatyti pagrindines Savivaldybės plėtros tendencijas, konkurencinius pranašumus, problematiką, iššūkius ir jų galimą poveikį Savivaldybės plėtrai. Nuodugniai atlikta aplinkos analizė ir analizės išvadomis pagrįstos įžvalgos užtikrina tinkamų plėtros sričių, prioritetų ir tikslų nustatymą. Duomenims, kurių reikia šiai analizei atlikti, rinkti gali būti naudojami tokie informacijos šaltiniai: oficialūs statistikos leidiniai ir duomenų bazės, atskirų valstybės ir savivaldybių institucijų renkama statistika, namų ūkių, darbuotojų ar darbdavių, Savivaldybės bendruomenės apklausų arba interviu duomenys, įvairių studijų ir tyrimų duomenys, teisės aktai, Savivaldybės, valstybės ir Europos Sąjungos strateginio planavimo dokumentai.

35.	Nustatant Savivaldybės plėtros viziją, reikia atsakyti į klausimą, kokia turėtų būti Savivaldybė po 10 – 15 metų. Vizijos formuluotė paprastai nusako ilgalaikius tikslus ir apibrėžia ateities paveikslą. Vizija parodo taip pat Savivaldybės veiklos plėtros mastą, atitinka savivaldybės bendruomenės lūkesčius ir tarnauja kaip orientyras nustatant Savivaldybės plėtros tikslus. Vizijos formuluotė turi atskleisti Savivaldybės išskirtinumą ir sutelkti ateities iššūkiams – norimai būklei pasiekti.

36.	Savivaldybės plėtros prioritetų ir tikslų dalyje turi būti nustatomi atskirų veiklos sričių plėtros prioritetai, tikslai ir juos įgyvendinantys uždaviniai. Plėtros prioritetai, tikslai ir uždaviniai nustatomi atsižvelgiant į aplinkos analizės rezultatus ir turi leisti naudotis Savivaldybės konkurenciniais pranašumais, spręsti esamas problemas ir priimti ateities iššūkius. Plėtros prioritetai ir tikslai turi būti aiškūs, skatinti pokyčius ir atitikti savivaldybės gyventojų lūkesčius.

37.	Tikslų ir uždavinių įgyvendinimui vertinti ir siekiamiems rezultatams suplanuoti nustatomi tikslų ir uždavinių įgyvendinimo vertinimo kriterijai, o Savivaldybės plėtros mastą ir ambicijas parodo tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijų reikšmės. Reikia nurodyti bazines (praėjusių kalendorinių metų) reikšmes, planuojamas tarpines ir galutines savivaldybės SPP laikotarpio vertinimo kriterijų reikšmes. Sudarant vertinimo kriterijus, rekomenduojama vadovautis Strateginio planavimo dokumentuose naudojamų vertinimo kriterijų sudarymo ir taikymo metodika, kurią tvirtina finansų ministras.

38.	Savivaldybės SPP įgyvendinimo svarbiausios nuostatos:

38.1.	Nurodomos Savivaldybės institucijos, įstaigos ir kiti subjektai, kurie dalyvaus įgyvendinant tikslus ir uždavinius, ir strateginio planavimo dokumentai, per kuriuos bus organizuojamas įgyvendinimas: Savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programos, jeigu bus rengiamos, Savivaldybės SPP, taip pat gali būti detalizuojamos šių strateginio planavimo dokumentų tikslų, uždavinių ir vertinimo kriterijų sąsajos. Atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinant Savivaldybės SPP dalyvauja įvairūs asmenys (Savivaldybės biudžetinės įstaigos, seniūnijos viešosios įstaigos, įmonės ir kiti), prireikus gali būti rengiami ir kiti šio plano įgyvendinimui organizuoti reikalingi dokumentai (veiksmų planai, susitarimai ir panašiai). Jeigu Savivaldybės SPP nustato konkrečias priemones, jo įgyvendinimui organizuoti papildomų dokumentų rengti nereikia.

38.2.	Nurodomas Savivaldybės SPP įgyvendinimo stebėsenos periodiškumas, tikslinimo ir atsiskaitymo už savivaldybės SPP įgyvendinimo rezultatus tvarka ir terminai. Šio plano realumui pagrįsti rekomenduojama apskaičiuoti preliminarų lėšų poreikį ir numatyti galimus finansavimo šaltinius.

39.	SPP rengia Savivaldybės administracijos darbuotojai ir/ arba skyriai, atsakingi už savo veiklos sritis.

40.	SPP gali būti rengiamas pasitelkus išorinį konsultacinių paslaugų teikėją. Pasitelkti išorės ekspertus galima ir kai kuriems SPP rengimo darbams atlikti.

41.	SPP rengimas yra inicijuojamas Savivaldybės tarybos sprendimu.

42.	Administracijos direktoriaus įsakymu sudaroma SPG (Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo darbo grupė), kuri koordinuoja SPP rengimą ir jo įgyvendinimo priežiūrą.

43.	SPG iniciatyva, SPP projektui parengti gali būti sudaromos viena ar kelios (susijusios su atskirų veiklos sričių plėtra) darbo grupės (toliau – darbo grupės), sudarytos iš Savivaldybės tarybos narių, Savivaldybės administracijos darbuotojų, Savivaldybei pavaldžių juridinių asmenų atstovų, interesų grupių (bendruomenės) atstovų, kurios sudėtį potvarkiu tvirtina meras.

44.	Rengiant SPP turi būti informuojama ir konsultuojamasi su interesų grupėmis (bendruomenėmis) bei siekiama kuo aktyvesnio jų dalyvavimo, pagrįsto bendradarbiavimu ir partneryste.

45.	SPP rengimo procesas susideda iš šių etapų:

45.1.	aplinkos analizė ir pirminių siūlymų dėl SPP tikslų rengimas. SPP rengiamas vadovaujantis valstybės planavimo dokumentais, Telšių regiono plėtros planu, Mažeikių rajono savivaldybės teritorijos bendruoju, kitais bendraisiais, specialiaisiais ir detaliaisiais planais, Europos Sąjungos strateginiais dokumentais. Turi būti atliekama nuodugni Savivaldybės socialinės-ekonominės būklės analizė, pateikiama ankstesnio SPP rezultatų analizė, identifikuojamos stiprybės, silpnybės, galimybės bei grėsmės. Aplinkos analizės išvados naudojamos pasiūlymams dėl rengiamo SPP prioritetų, tikslų ir uždavinių ar kitų sudedamųjų dalių nustatyti ir pagrįsti. Parengta medžiaga svarstoma ir papildoma (jei reikia) SPG posėdyje ir/arba darbo grupėse.

45.2.	SPP projekto rengimas:

45.2.1.	atsižvelgiant į atliktą aplinkos analizę ir pateiktus pasiūlymus, formuluojama Savivaldybės vizija ir strateginiai tikslai. Vizijos ir strateginių tikslų formuluotės aptariamos darbo grupėse ir SPG posėdyje. Atsižvelgus į gautas pastabas ir siūlymus, formuluotės (jei reikia) patikslinamos.

45.2.2.	formuluojami SPP tikslai, uždaviniai tikslams pasiekti, numatomos priemonės ir jų atsakingi vykdytojai, taip pat tikslų ir uždavinių įgyvendinimo vertinimo kriterijai ir jų reikšmės, nustatoma, kokių finansinių ir žmogiškųjų išteklių reikės įgyvendinti SPP (preliminarus lėšų poreikis, galimi finansavimo šaltiniai). Parengta medžiaga svarstoma ir papildoma (jei reikia) SPG posėdyje ir/arba darbo grupėse.

45.2.3.	kuriama SPP įgyvendinimo priežiūros sistema: aprašomos strateginio planavimo dokumentų sąsajos, įvardinamos atsakingos institucijos, nustatomos jų funkcijos, formuojama SPP įgyvendinimo priežiūros ir koregavimo sistema. Parengta medžiaga svarstoma ir papildoma (jei reikia) SPG posėdyje ir/arba darbo grupėse.

45.3.	SPP svarstymas ir tvirtinimas:

45.3.1.	Parengtas SPP projektas paskelbiamas savivaldybės tinklalapyje ir pradedamas viešasis svarstymas. Savivaldybės bendruomenės nuomonei esminiais Savivaldybės plėtros klausimais išsiaiškinti gali būti organizuojamos ir kitos viešojo svarstymo priemonės: rengiami susirinkimai, televizijos ir radijo laidos, skelbiami informaciniai straipsniai vietos spaudoje, rengiamos apklausos savivaldybės interneto svetainėje, galima kviesti pateikti pasiūlymus raštu ir panašiai.

45.3.2.	Užbaigus viešuosius svarstymus, SPG patikslina (jei reikia) savivaldybės SPP projektą.

45.3.3.	SPK galutinai suderina SPP projektą.

45.3.4.	Administracijos skyriaus, atsakingo už strateginį planavimą, vedėjas SPP teikia svarstyti Savivaldybės tarybos komitetams ir tvirtinti Tarybai.

46.	SPP įgyvendinimo stebėsenos, tikslinimo, atsiskaitymo už įgyvendinimo rezultatus ir vertinimo procesai yra nustatomi SPP priežiūros sistemoje, kuri yra neatsiejama SPP struktūros dalis. SPP svarstymas Tarybos komitetuose, tvirtinimas ir viešinimas vykdomas Tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka.

47.	Savivaldybės SPP įgyvendinimo stebėsena turi būti grindžiama tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimo analize. Informacija apie vertinimo kriterijų reikšmes reikia rinkti sistemingai. Savivaldybė gali praplėsti stebėsenos duomenų apimtį ir vertinimo kriterijų reikšmių stebėseną papildyti priemonių įgyvendinimo būklės ar lėšų panaudojimo stebėsenos elementais, jeigu šie elementai numatyti Savivaldybės SPP. Gali būti stebimos visos Savivaldybės SPP priemonės arba dėmesys sutelkiamas tik į svarbiausias, apimančias kompleksinius veiksmus ar susijusias su reikšmingais pokyčiais priemones, kurias būtina griežtai koordinuoti.

48.	Parengtas Savivaldybės SPP ataskaitos projektas pristatomas Savivaldybės tarybos komitetams ir, jei reikia, Savivaldybės tarybai. Pritarus ataskaitai, ji paskelbiama Savivaldybės tinklalapyje, prireikus gali būti organizuojami vieši aptarimai.

49.	Savivaldybės SPP įgyvendinimo ataskaita rengiama kas 2 metai, tačiau prireikus Savivaldybės taryba gali pakeisti atsiskaitymo periodiškumą.

50.	Vykdant Savivaldybės SPP įgyvendinimo stebėseną gaunama informacija apie šio plano vykdymo eigą pagal nustatytus tikslus ir vertinimo kriterijus. Siekiant paaiškinti, kodėl užsibrėžti tikslai ir suplanuoti rezultatai nepasiekiami, taip pat priežastiniams ryšiams tarp vykdomų veiklų ir poveikio nustatyti, taikomas programų vertinimo metodas.

51.	Savivaldybės SPP tikslinti galima pasikeitus aplinkybėms ir atlikus tarpinį jo įgyvendinimo vertinimą, nurodytą Tvarkos aprašo strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo vertinime.

V.	SKYRIUS

ATSKIRŲ ŪKIO ŠAKŲ (SEKTORIŲ) PLĖTROS PROGRAMŲ RENGIMAS, SVARSTYMAS, TVIRTINIMAS, ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA IR ATSISKAITYMAS UŽ PASIEKTUS REZULTATUS

52.	Savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programose, kai tokias programas rengti numatyta įstatyme, pateikiamos aplinkos analizės išvados, nustatomi tikslai, uždaviniai, jų vertinimo kriterijai ir siekiamos reikšmės. Atsižvelgiant į poreikius, savivaldybės atskirų ūkio šakų (sektorių) programoms taikoma savivaldybės SPP arba savivaldybės SVP programos struktūra.

53.	Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programas rengia Tarybos sprendimu ar Savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė ar Savivaldybės administracijos padalinys, biudžetinė įstaiga, viešoji įstaiga, įmonė, kurių viena iš dalininkių yra Savivaldybė. Taip pat Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programos gali būti rengiamos pasitelkus išorinį konsultacinių paslaugų teikėją.

54.	Pageidautina, kad nauja atskiros ūkio šakos (sektoriaus) plėtros programa būtų parengta ir tvirtinama iki SVP projekto parengimo, kad būtų galima suplanuoti SVP įgyvendinimą.

55.	Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programas rekomenduojama rengti Tvarkos apraše nurodytais SPP rengimo etapais.

56.	Patvirtinta Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programa paskelbiama Savivaldybės tinklalapyje.

57.	Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų įgyvendinimo ataskaita turi būti rengiama kartu su Savivaldybės SPP ataskaita.

58.	Už Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų rengimą, įgyvendinimo stebėseną ir atsiskaitymą už pasiektus rezultatus atsakingi atitinkamas ūkio šakas (sektorius) kuruojantys Savivaldybės administracijos skyriai arba biudžetinių įstaigų, viešųjų įstaigų, seniūnijų, įmonių, kurių viena iš dalininkių yra Savivaldybė, vadovai.

59.	Atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų įgyvendinimo ataskaita rengiama kas 2 metai, tačiau prireikus Savivaldybės taryba gali pakeisti atsiskaitymo periodiškumą.

VI.	SKYRIUS

SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO RENGIMAS, SVARSTYMAS, TVIRTINIMAS, TIKSLINIMAS, ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA IR ATSISKAITYMAS UŽ PASIEKTUS REZULTATUS

60.	SVP rengiamas kasmet, numatant Savivaldybės veiklą ateinantiems trejiems metams. Pirmieji metai yra detalūs, o antrieji ir tretieji planuojami pagal prognozę. Savivaldybės SVP rengimo, svarstymo, tvirtinimo ir atsiskaitymo už įgyvendinimo rezultatus ciklas pavaizduotas Tvarkos aprašo 3 priede.

61.	SVP struktūra:

61.1.	Savivaldybės misija;

61.2.	strateginiai pokyčiai:

61.2.1.	veiklos prioritetai,

61.2.2.	svarbiausi darbai,

61.2.3.	planuojami pasiekti rezultatai;

61.3.	strateginis tikslas (tikslai);

61.4.	SVP programa (programos);

61.5.	SVP priedai (prireikus gali būti pridėtas investicinių projektų sąrašas, kita svarbi susijusi informacija).

62.	Savivaldybės misijos dalyje pateikiamas glaustas Savivaldybės pagrindinis funkcionavimo tikslas, apibūdinantis pagrindines jos veiklos kryptis, ypatumus, rodantis savivaldybės santykius su jos bendruomene.\

63.	Strateginių pokyčių dalyje suplanuojami Savivaldybės veiklos prioritetai, juos įgyvendinsiantys svarbiausi darbai ir siekiami rezultatai, taip pat kiti politiškai svarbūs veiklos tobulinimo aspektai. Savivaldybės veiklos prioritetai gali būti planuojami metams arba savivaldybės tarybos kadencijos laikotarpiui, susiejant juos su Savivaldybės tarybos daugumos veiklos programa. Kiekvienais metais rengiant Savivaldybės SVP, veiklos prioritetai ir siekiami rezultatai peržiūrimi, patikslinami ir suplanuojami svarbiausi darbai. Nustatant Savivaldybės veiklos prioritetus gali dalyvauti ne tik Administracijos direktorius, valstybės tarnautojai ir darbuotojai, dirbantys pagal darbo sutartį (toliau – darbuotojai), atsakingi už strateginį planavimą, bet ir Savivaldybės meras, Savivaldybės tarybos nariai. Strateginių pokyčių planavimas – galimybė keisti įprastus ir neefektyvius veikimo būdus, spręsti Savivaldybės problemas.

64.	Veiklos prioritetų dalyje numatomi pagrindiniams Savivaldybės veiklos rezultatams poveikį darantys siekiai, susiję su Savivaldybės SPP tikslais ir Savivaldybės tarybos daugumos veiklos programos nuostatomis. Šie siekiai suprantami kaip veiklos valdymo tobulinimo, pokyčių planavimo ir sudėtingų klausimų sprendimo koordinavimo įrankis. Veiklos prioritetai turi parodyti ne tik planuojamus pokyčius tobulinamose srityse, bet ir poveikį Savivaldybės bendruomenės gyvenimui. Jie neturi būti formuluojami kaip tęstinio pobūdžio veiklos ir nustatomi reguliarių funkcijų pagrindu, atspindint nuolatinių įsipareigojimų vykdymą. Veiklos prioritetai turi apimti tik tas veiklos sritis, kuriose numatomi esminiai kokybiniai pokyčiai. Tinkamai nustatyto veiklos prioriteto formuluotė turi nurodyti siekiamą rezultatą ar konkretų baigtinį procesą. Veiklos prioritetų iškėlimas turi leisti sutelkti Savivaldybės pastangas ir reikiamus išteklius reikšmingiems rezultatams pasiekti. Optimalus veiklos prioritetų skaičius – 3 ar 4 prioritetai. Nustatant veiklos prioritetų skaičių, turi būti vengiama aprėpti visas Savivaldybės savarankiškąsias funkcijas. Veiklos prioritetams rekomenduojama kasmet numatyti 5 – 10 procentų planuojamų metinių asignavimų. Tokios apimties išteklių planavimas leistų juos realiai perskirstyti ir skirti prioritetiniams darbams. Veiklos prioritetų įgyvendinimas planuojamas nustatant: svarbiausius darbus, svarbiausių darbų įvykdymo terminus ketvirčiais, planuojamus pasiekti rezultatus, kurie nurodomi prie prioritetų.

65.	Svarbiausių darbų dalyje nustatomi įvairaus pobūdžio svarbiausi prioritetų įgyvendinimo darbai ir jų įvykdymo terminai. Svarbiausi darbai:

65.1.	turi parodyti Savivaldybės planus ir įsipareigojimus tobulinti veiklą (pavyzdžiui, gerinti ar diegti naujus įgyvendinimo būdus, keisti valdymą, vykdyti struktūrinius pokyčius ir kita) ar spręsti esamas problemas, įgyvendinant nustatytus veiklos prioritetus;

65.2.	paprastai turi būti nustatomi metams ir koncentruotis tik į esmines veiklas – jie neturi apimti viso prioritetų įgyvendinimo veiksmų plano; darbai neturi būti nurodomi kaip abstrakčios veiklos (bendro pobūdžio ketinimai) ar su kasdiene veikla susiję darbai (darbai, neturintys reikšmingos įtakos prioritetų įgyvendinimui ir daugiausia susiję su Savivaldybės funkcijų atlikimu);

65.3.	turi būti aiškiai formuluojami, kad būtų paprasta įvertinti jų įvykdymą; svarbu nustatyti svarbiausių darbų atlikimo terminus (ketvirčiais), kurie leistų ne tik racionaliai planuoti reikiamus išteklius jiems įgyvendinti, bet ir geriau koordinuoti jų atlikimą.

66.	Pagal planuojamus pasiekti rezultatus (vertinimo kriterijus, jų matavimo vienetus ir reikšmes) vertinama veiklos prioritetų įgyvendinimo pažanga ir šio įgyvendinimo poveikis savivaldybės veiklos rezultatams. Rekomenduojama kiekvienam veiklos prioritetui nustatyti keletą vertinimo kriterijų, kurie parodytų planuojamų svarbiausių darbų rezultatą. Veiklos prioritetams, kur įmanoma, turi būti nustatomi rezultato vertinimo kriterijai. Efekto vertinimo kriterijų naudojimas metinei veiklos prioritetų įgyvendinimo stebėsenai atlikti gali sudaryti sunkumų renkant duomenis ir nustatant rodiklio reikšmių pokyčius. Nustačius produkto vertinimo kriterijų, daugiau dėmesio skiriama paties darbo atlikimo įvertinimui, o ne rezultatų, pasiektų atlikus darbą, nustatymui ir bendram prioriteto įvertinimui. Atskiriems darbams produkto vertinimo kriterijų galima nustatyti, jeigu įmanoma išmatuoti jų rezultatą. Jeigu vertinimo kriterijai nurodomi prie svarbiausių darbų, jų visuma turi matuoti veiklos prioriteto įgyvendinimą.

67.	Veiklos prioritetai turi būti visiškai integruoti į Savivaldybės SVP programas:

67.1.	planuojami strateginiai pokyčiai turi veikti konkrečios SVP programos turinį – programos neturi būti statiškos ir negali nepakisti, jeigu vykdomos su pokyčiais susijusios veiklos; veiklos prioritetai, nelygu, koks jų pobūdis ir apimtis, gali atsispindėti SVP programos tiksle ar uždavinyje. Svarbiausi darbai gali būti atskira priemonė arba sudėtinė priemonės dalis;

67.2.	veiklos prioritetų įgyvendinimo vertinimo kriterijai turi būti tiesiogiai perkeliami (pakartojami) prie atitinkamos SVP programos tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijų.

68.	Strateginis tikslas – ilgos trukmės užsibrėžtas siekis, rodantis planuojamą pasiekti rezultatą per planavimo dokumento įgyvendinimo laikotarpį; strateginis tikslas turi atspindėti naudą savivaldybės bendruomenei ir parodyti numatomus kokybinius pokyčius. Gali būti nustatomas vienas ar keli strateginiai tikslai. Rekomenduojama strateginius tikslus nustatyti atsižvelgiant į savivaldybės SPP numatytus plėtros prioritetus. Strateginių tikslų pasiekimui matuoti ir poveikiui planuoti turi būti nustatomi efekto vertinimo kriterijai, kurie parodo strateginio tikslo įgyvendinimo naudą. Kiekvienam strateginiam tikslui turi būti nustatomi atskiri efekto vertinimo kriterijai.

69.	Savivaldybės SVP programos rengimo pradžioje būtina numatyti priežastinius ryšius tarp programos tikslų, uždavinių, jų vertinimo kriterijų ir priemonių. Šie priežastiniai ryšiai vadinami programos loginiu modeliu, kuriuo turi būti vadovaujamasi sudarant Savivaldybės SVP programą. Programos loginio modelio bruožai:

69.1.	numatyti priežasties ir padarinio ryšiai tarp tikslų, uždavinių, jų vertinimo kriterijų ir priemonių;

69.2.	numatyti įrodymais pagrįsti priežastiniai ryšiai (panaudoti patikimi duomenys ar informacija apie veiklos rezultatus);

69.3.	jam pritaria Savivaldybės bendruomenė, Savivaldybėje veikiančių valstybės institucijų, socialinių ir ekonominių partnerių, bendruomeninių organizacijų ir kitų suinteresuotų grupių atstovai.

70.	Rengiant naujas Savivaldybės SVP programas ar peržiūrint esamas ir sudarant programų loginius modelius, pirmiausia turi būti renkami ir analizuojami su sprendžiamu klausimu ar anksčiau vykdyta veikla susiję duomenys. Surinktų duomenų pagrindu apibrėžiama problema ir nustatomas programos tikslas. Rengiant Savivaldybės SVP programas ir planuojant veiklas, turi būti svarstomos galimos alternatyvos ir vertinama, kurios priemonės leis pasiekti norimus rezultatus su mažiausiais ištekliais.

71.	Vertinimo kriterijai turi parodyti strateginio planavimo dokumentuose planuojamų pasiekti rezultatų kiekybinę ir kokybinę išraišką, taip pat leisti įvertinti pokyčių kryptį ir apimtį. Vertinimo kriterijai sudaromi pagal hierarchinį principą: pagal efekto vertinimo kriterijus vertinamas strateginių tikslų, pagal rezultato vertinimo kriterijus – programų tikslų, pagal produkto vertinimo kriterijus – programų uždavinių įgyvendinimas.

72.	Rekomenduojama strateginiam tikslui ir programos tikslui numatyti iki 3 vertinimo kriterijų, uždaviniui – ne daugiau kaip 4 vertinimo kriterijus. Produkto lygmens kriterijai neturi sudaryti daugiau kaip 60 procentų visų Savivaldybės SVP (taip pat ir SPP) numatytų vertinimo kriterijų.

73.	Savivaldybės SVP projektas yra Savivaldybės biudžeto projekto pagrindas.

74.	SVP rengimo procesas susideda iš šių etapų:

74.1.	aplinkos analizės atlikimas,

74.2.	strateginių pokyčių dalies rengimas,

74.3.	SVP projekto rengimas,

74.4.	SVP projekto svarstymas ir tvirtinimas.

75.	SVP rengimą, svarstymą, tvirtinimą, įgyvendinimo stebėseną ir atsiskaitymą už pasiektus rezultatus organizuoja Administracijos direktorius.

76.	SVP projektui parengti Administracijos direktoriaus įsakymu sudaroma SPG, paskiriami SVP programų koordinatoriai, patvirtinamos SVP ir programų rengimo formos, numatomi rengimo terminai.

77.	Savivaldybės SVP projektui parengti gali būti sudaroma darbo grupė (grupės) iš Savivaldybės administracijos darbuotojų, Savivaldybei pavaldžių juridinių asmenų (biudžetinių įstaigų, akcinių ir uždarųjų akcinių bendrovių, savivaldybės įmonių) atstovų (vidaus interesų grupių atstovų).

78.	SVP projektą rengia skyrius, atsakingas už strateginį planavimą, bei SVP programų koordinatoriai, kurie į SVP rengimo procesą įtraukia Savivaldybės biudžeto asignavimų valdytojus, kitų įstaigų bei kitų interesų grupių atstovus.

79.	Rengiant SVP ar kitas veiklos programas, kurios nėra SVP sudedamoji dalis, Administracijos skyriai ir seniūnijos, biudžetinės įstaigos, kurių veikla finansuojama Savivaldybės biudžeto lėšomis, turi vadovautis:

79.1.	Tvarkos apraše nurodytais valstybės ir regionų planavimo dokumentais, Savivaldybės teritorijų planavimo dokumentais, Savivaldybės SPP;

79.2.	SVP programų struktūra;

79.3.	Administracijos direktoriaus įsakymu patvirtintomis formomis ir rengimo grafiku.

80.	Atskirų sričių specialistai, rengdami savo veiklos srities planavimo dokumentus, juos suderina su SPP, SVP ir informuoja ASP.

81.	ASP kasmet peržiūri SVP programų struktūrą. Esant poreikiui, SVP programų struktūra (programos, tikslai, uždaviniai) koreguojama. Pritarus SPG, ASP teikia SVP struktūrą Administracijos direktoriui tvirtinti.

82.	Skyrius, atsakingas už strateginį planavimą ir/arba ASP:

82.1.	atlieka aplinkos analizę;

82.2.	suformuluoja, suderina su SPG ir patikslina (pagal poreikį) Savivaldybės misiją;

82.3.	organizuoja strateginių pokyčių dalies rengimą;

82.4.	įvertina ir užtikrina SVP dalių suderinamumą ir loginį vientisumą;

82.5.	parengia SVP projektą.

83.	Kasmet SVP projekto rengimas pradedamas vykdomų SVP programų peržiūra. Finansų skyrius, atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos finansų ministerijos paskelbtas vidutinės trukmės ekonominių rodiklių projekcijas, gautus duomenis iš Administracijos padalinių ir biudžetinių įstaigų bei ankstesnių metų pajamų plano atskirų pozicijų vykdymo tendencijas, parengia Administracijos direktoriaus įsakymo dėl Savivaldybės biudžeto pagrindinių asignavimų planavimo principų nustatymo projektą.

84.	Patvirtintas Administracijos direktoriaus įsakymas įteikiamas Strateginio planavimo grupei, programų koordinatoriams, visiems Administracijos padaliniams ir įstaigoms.

85.	SVP programų priemonių vykdytojai, kuriems yra suteikta teisė dirbti su strateginio planavimo sistema, suveda rengiamo SVP lėšų, priemonių (projektų) poreikį ir vertinimo kriterijus į sistemą. Kiti priemonių vykdytojai, neturintys galimybės dirbti su sistema, lėšų, priemonių (projektų) poreikį ir vertinimo kriterijus pateikia atitinkamos programos Programų koordinatoriui.

86.	Priemonių vykdytojai informuoja Programų koordinatorius apie strateginio planavimo sistemoje suvestus rengiamų SVP programų lėšų, priemonių (projektų) poreikį ir vertinimo kriterijus. Programų koordinatoriai parengia SVP programų projektus.

87.	SVP programų koordinatoriai:

87.1.	peržiūri vykdomas SVP programas, įvertina pasiektus rezultatus ir turėtus išteklius rezultatams pasiekti, surenka iš biudžeto asignavimų valdytojų ir kitų įstaigų informaciją (veiklos planų projektai) apie planuojamas priemones, projektus, jiems įgyvendinti numatomas lėšas ir lėšų šaltinius, rezultato ir produkto vertinimo kriterijus, susistemina priemonių vykdytojų pateiktą informaciją;

87.2.	parengia SVP programos parengimo argumentus;

87.3.	suformuluoja (patikslina) SVP programos tikslus, uždavinius ir priemones;

87.4.	nustato efekto, rezultato ir produkto vertinimo kriterijus;

87.5.	užtikrina visos SVP programos dalių suderinamumą ir loginį vientisumą;

87.6.	įvertina planuojamus maksimalius asignavimus programai;

87.7.	parengtą SVP programos projektą teikia derinti SPG ir, jei reikia, SPK;

87.8.	parengtą ir suderintą SVP programos projektą pateikia už SVP rengimą atsakingam skyriui arba ASP;

87.9.	parengtą SVP programos projektą pristato Savivaldybės tarybos komitetuose, Savivaldybės taryboje;

87.10.	koordinuoja SVP programos įgyvendinimą;

87.11.	atsiskaito už atitinkamos SVP programos įgyvendinimo rezultatus.

88.	Skyrius, atsakingas už strateginį planavimą ir/arba ASP suformuoja vieningą SVP projektą ir teikia jį svarstyti SPG. SPG išnagrinėja SVP projektą ir, esant poreikiui, suformuoja pasiūlymus jį koreguoti ar papildyti.

89.	Parengus ir suderinus su SPG parengtą SVP projektą, skyriaus, atsakingo už strateginį planavimą, vedėjas ir/arba ASP teikia SVP projektą svarstyti Tarybos komitetuose, kuruojančiuose atskiras SVP programas. Komitetuose dalyvauja SVP programų koordinatoriai. Komitetai išnagrinėja SVP projektą ir, esant poreikiui, suformuluoja pasiūlymus koreguoti.

90.	Aprobuotas SVP projektas paskelbiamas Savivaldybės interneto svetainėje, sudaromos galimybės Savivaldybės bendruomenei susipažinti su šiuo projektu.

91.	Suderinus SVP projektą su visais komitetais, skyriaus, atsakingo už strateginį planavimą, vedėjas ir/arba ASP jį teikia tvirtinti Savivaldybės tarybai. Savivaldybės taryba išnagrinėja SVP projektą ir, esant poreikiui, suformuluoja pasiūlymus koreguoti.

92.	Patvirtintas SVP paskelbiamas Savivaldybės tinklalapyje, sudaromos galimybės Savivaldybės bendruomenei su SVP susipažinti Savivaldybės administracijoje.

93.	Patvirtinto SVP duomenis ASP/ SVP programų koordinatoriai suveda į Strateginio planavimo sistemą.

94.	Tarybai patvirtinus SVP ir Savivaldybės biudžetą, pradedamas SVP įgyvendinimas.

95.	Savivaldybės tarybai patvirtinus SVP, pradedama nuolatinė SVP įgyvendinimo rezultatų stebėsena (toliau – stebėsena). Stebėsenos tikslas – strateginiame planavime dalyvaujantiems Savivaldybės administracijos darbuotojams, programų koordinatoriams, asignavimų valdytojams nuolat stebėti SVP įgyvendinimo rezultatus ir laiku priimti sprendimus, siekiant pagerinti savivaldybės veiklą ir rezultatus.

96.	SVP įgyvendinimo stebėsena apima strateginių tikslų, programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių įgyvendinimo lygio ir pažangos stebėseną

97.	Savivaldybės SVP įgyvendinimo stebėsenos duomenys iš esmės atspindi ir atskirų ūkio šakų (sektorių) plėtros programų, ir Savivaldybės SPP įgyvendinimo pokyčius. Vykdant Savivaldybės SVP įgyvendinimo stebėseną galima laiku nustatyti strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo problemas ir priimti reikiamus sprendimus.

98.	SVP programų tikslinamas atliekamas vadovaujantis SVP įgyvendinimo stebėsenos ir Savivaldybės biudžeto vykdymo duomenimis, siekiant užtikrinti nustatytų tikslų ir uždavinių pasiekimą. Savivaldybės SVP tikslinamas ne dažniau kaip kartą per pusmetį.

99.	Pasiūlymus dėl SVP programų tikslinimo raštu skyriui, atsakingam už strateginį planavimą, ir/arba ASP gali teikti Savivaldybės tarybos nariai, Savivaldybės administracijos darbuotojai, programų koordinatoriai, asignavimų valdytojai, kiti interesų grupių atstovai.

100.	Skyrius, atsakingas už strateginį planavimą, ir/arba ASP kartu su programos koordinatoriumi, išnagrinėję pateiktus pasiūlymus dėl SVP programos tikslinimo, teikia SVP programų tikslinimo projektą svarstyti Savivaldybės tarybos Ekonomikos, finansų ir vietinio ūkio komitetui, išskyrus atvejus, kai SVP programų tikslinimas gali būti atliekamas Administracijos direktoriaus įsakymu.

101.	Administracijos direktoriaus įsakymu SVP programų pakeitimus atlieka programų koordinatoriai, kai SVP programų priemonių vykdytojai, suderinę su Administracijos skyriumi, atsakingu už strateginį planavimą, programų koordinatoriais, Buhalterinės apskaitos skyriumi, keičia SVP programų priemones nekeisdami maksimalios programos finansavimo apimties ir SVP programos uždavinių ar tikslų: tikslinami priemonių pavadinimai, įtraukiamos papildomos priemonės.

102.	Suderinus patikslintą SVP programų projektą su Tarybos komitetu, ASP jį teikia tvirtinti Savivaldybės tarybai.

103.	Pasibaigus biudžetiniams metams, pagal Administracijos direktoriaus įsakymu patvirtintą grafiką programų koordinatoriai, vadovaudamiesi Savivaldybės SVP įgyvendinimo stebėsenos duomenimis ir Savivaldybės administracijos/ seniūnijų/ biudžetinių įstaigų pateiktomis metinėmis veiklos ataskaitomis, parengia ir Administracijos skyriui, atsakingam už strateginį planavimą ir/arba ASP, pateikia SVP programų įgyvendinimo ataskaitas.

104.	SVP programų įgyvendinimo ataskaitų formos tvirtinamos Savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu.

105.	Savivaldybės veiklos ataskaitoje pateikiamai:

105.1.	informacija apie veiklos prioritetų įgyvendinimą, svarbiausių darbų atlikimą ir pasiektą pažangą;

105.2.	informacija apie tikslų ir uždavinių įgyvendinimą ir vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą;

105.3.	informacija apie problemas ir priežastis, dėl kurių nepasiekti tikslai ar neįgyvendinti uždaviniai;

105.4.	informacija apie asignavimų naudojimą programos tikslams pasiekti;

105.5.	pasiūlymai ir rekomendacijos dėl veiklos prioritetų tęstinumo, tikslų ir uždavinių peržiūros, veiklos valdymo tobulinimo;

105.6.	kitą svarbią susijusią informaciją.

106.	Skyrius, atsakingas už strateginį planavimą ir/arba ASP, išanalizavęs SVP programų koordinatorių pateiktas SVP programų įgyvendinimo ataskaitas, jas apibendrina ir pagal Administracijos direktoriaus įsakymu patvirtintą grafiką parengia SVP įgyvendinimo ataskaitą už praėjusius biudžetinius metus.

107.	Parengęs SVP ataskaitą, skyrius, atsakingas už strateginį planavimą ir/arba ASP, organizuoja jos svarstymą SPG posėdyje ir teikia ją Savivaldybės tarybai.

108.	Savivaldybės tarybai pritarus SVP įgyvendinimo ataskaitai, skyrius, atsakingas už strateginį planavimą ir/arba ASP, ją skelbia Savivaldybės tinklalapyje, prireikus gali būti organizuojami vieši aptarimai.

VII.	SKYRIUS

METINIO VEIKLOS PLANO RENGIMAS, SVARSTYMAS, TVIRTINIMAS, ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA IR ATSISKAITYMAS UŽ PASIEKTUS REZULTATUS

109.	Vadovaujantis patvirtintu Savivaldybės SVP, Savivaldybės biudžetu, Savivaldybės administracija, seniūnijos ir Savivaldybės biudžetinės įstaigos, rengia savo MVP (metinius veiklos planus). Savivaldybės MVP rengimo, svarstymo, tvirtinimo ir atsiskaitymo už įgyvendinimo rezultatus ciklas pavaizduotas 3 priede.

110.	Rengiant MVP turi:

110.1.	vadovautis Tvarkos apraše nurodytais valstybės ir regionų planavimo dokumentais, Savivaldybės teritorijų planavimo dokumentais, Savivaldybės SPP, SVP;

110.2.	vadovautis Administracijos direktoriaus įsakymu patvirtintomis formomis ir rengimo grafiku;

110.3.	planuojamus asignavimus išlaidoms, iš jų darbo užmokesčiui ir turtui įsigyti.

111.	MVP turi užtikrinti SVP pirmųjų planuojamų metų įgyvendinimą.

112.	MVP detalizuojamos SVP priskirtos vykdyti priemonės pagal Savivaldybės biudžeto asignavimus, patvirtintus priemonių įgyvendinimui.

113.	MVP struktūra:

113.1.	tikslai ir uždaviniai – iš SVP gali būti perkeliami atitinkamos programos tikslai ir uždaviniai ir/arba nustatomi siauresni, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios Savivaldybės institucijos ar įstaigos, dalyvaujančios įgyvendinant Savivaldybės SVP programas, indėlį;

113.2.	priemonės – perkeliamos atitinkamiems metams aktualios Savivaldybės SVP priemonės;

113.3.	veiklos – priemonių įgyvendinimas detalizuojamas nurodant konkrečius jų įgyvendinimo būdus – veiklas; veiklos gali būti nustatomos numatomų vykdyti projektų ar veiksmų pagrindu;

113.4.	asignavimai – priemonių ar veiklų įgyvendinimui užtikrinti reikalingos Savivaldybės biudžeto ar kitų finansavimo šaltinių lėšos; Savivaldybės biudžeto asignavimų suma turi atitikti Savivaldybės biudžete atitinkamam asignavimų valdytojui numatomus skirti asignavimus;

113.5.	indėlio ir proceso vertinimo kriterijai – MVP rezultatai išreiškiami ir atitinkamai priemonių įgyvendinimo pažanga matuojama indėlio ir proceso vertinimo kriterijais, kurie matuoja vidinius Savivaldybės administracijos, seniūnijos ir Savivaldybės biudžetinės įstaigos procesus (veiksmus) ar išteklius (finansinius, žmogiškuosius, materialinius ar kitokius), reikalingus produktams sukurti, paslaugoms teikti ar kitoms funkcijoms atlikti;

113.6.	atsakingi vykdytojai – prie veiklų nurodomi už jų vykdymą atsakingi vykdytojai; kaip vykdytojai gali būti nurodomi Savivaldybės administracijos, savivaldybės institucijos ar įstaigos struktūriniai padaliniai arba darbuotojai.

114.	MVP struktūra gali būti pritaikoma pagal Savivaldybės institucijos ar įstaigos poreikius. Svarbu užtikrinti, kad ji būti priimtina ir naudinga planuojant metų darbus ir organizuojant kasdienę veiklą. Metinis veiklos planas gali būti sudaromas Savivaldybės skyrių, seniūnijų ar biudžetinės įstaigos atskirų veiklos planų pagrindu.

115.	Metinių veiklos planų visuma turi užtikrinti savivaldybės strateginio veiklos plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimą, planuotų rezultatų pasiekimą.

116.	Savivaldybės administracijos MVP rengia skyrius, atsakingas už strateginį planavimą/ASP. Rengiant Savivaldybės administracijos MVP projektą, informaciją ir duomenis privalo teikti visi Savivaldybės administracijos skyriai/darbuotojai.

117.	Seniūnijų MVP rengia seniūnai, seniūnijų darbuotojai, įtraukdami ir seniūnaičius, bendruomeninių organizacijų atstovus, seniūnijos teritorijoje veikiančių įstaigų ir organizacijų atstovus bei gyventojus. Seniūnijos MVP turi būti tiesiogiai skirtas vietos gyventojų problemoms spręsti, o dėl jame numatytų veiklų ir skiriamų išteklių turi būti aptarta su bendruomeninių organizacijų atstovais.

118.	Savivaldybės biudžetinių įstaigų MVP rengia įstaigų vadovai, darbuotojai, atsakingi už strateginį planavimą.

119.	Savivaldybės administracijos ir seniūnijų metiniai veiklos planai per Administracijos direktoriaus nustatytus terminus teikiami tvirtinti Administracijos direktoriui.

120.	Savivaldybės biudžetinių įstaigų MVP, suderinus su jų veiklą kuruojančiais Savivaldybės administracijos skyriais, per Administracijos direktoriaus nustatytą terminą patvirtina biudžetinės įstaigos vadovas.

121.	Patvirtinti MVP paskelbiami įstaigų interneto svetainėse.

122.	Per Administracijos direktoriaus nustatytus terminus Savivaldybės administracijos skyrių vedėjai, seniūnai, biudžetinių įstaigų vadovai teikia Savivaldybės administracijos padaliniui atsakingam už strateginį planavimą, informaciją apie MVP įgyvendinimą ir kitą svarbią susijusią informaciją. Kartu pateikiama vertinamojo pobūdžio informacija apie pasiektą pažangą, kylančias problemas ir galimus iššūkius, daugiausia dėmesio skiriant pasiektiems rezultatams, o ne vykdytai veiklai ar atliktoms funkcijoms.

123.	Seniūnijų MVP ataskaitas teikiamos už praėjusius biudžetinius metus, kurias rengia seniūnai, seniūnijų darbuotojai.

124.	Seniūnijų MVP ataskaitos aptariamos su vietos gyventojais, bendruomeninių organizacijų atstovais.

125.	Savivaldybės administracijos ir seniūnijų MVP ataskaitos teikiamos tvirtinti Administracijos direktoriui.

126.	Savivaldybės biudžetinių įstaigų MVP ataskaitas tvirtina įstaigų vadovai. Patvirtintos metinės veiklos ataskaitos paskelbiamos įstaigų interneto svetainėse.

127.	MVP numatytos veiklos ir siekiami rezultatai turi būti naudojami Savivaldybės administracijos valstybės tarnautojų, seniūnijų ir savivaldybės biudžetinių įstaigų specialistų veiklos užduotims nustatyti ir jų veiklos rezultatams vertinti.

VIII. SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

128.	Tvarkos aprašas gali būti keičiamas arba papildomas. Keitimas/ atnaujinimas/ papildymas gali būti susijęs su:

128.1.	strateginio planavimo teisės aktų pasikeitimu/ patvirtinimu/ panaikinimu;

128.2.	strateginio planavimo Mažeikių rajono savivaldybėje procedūrų pasikeitimu/ patvirtinimu/ panaikinimu;

128.3.	strateginio planavimo dokumentų struktūros ir eigos bei formų pasikeitimu/ patvirtinimu/ panaikinimu;

128.4.	atsakingų institucijų reikalavimu papildyti ar pakeisti Tvarkos aprašą.

129.	Šis Tvarkos aprašas gali būti keičiamas, papildomas ir atnaujinamas Savivaldybės tarybos sprendimu.

_____________________

Mažeikių rajono savivaldybės strateginio

planavimo tvarkos aprašo

1 priedas

STRATEGINIO PLANAVIMO DOKUMENTŲ SCHEMA

_____________________

Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo tvarkos aprašo

2 priedas

Sprendiniai Priemonės Savivaldybės teritorijų planavimo dokumentai Rezultatų planavimas – vertinimo kriterijai Produktai Rezultatai Poveikis Metinis veiklos planas Užduotys / darbai Veiklos Priemonės Savivaldybės strateginis veiklos planas Priemonės Tikslai, uždaviniai ir vertinimo kriterijai Veiklos prioritetai Savivaldybės strateginis plėtros planas Tikslai, uždaviniai ir vertinimo kriterijai Plėtros vizija Priemonės Telšių regiono plėtros planas Priemonės Tikslai ir uždaviniai Prioritetai Valstybės pažangos strategija Nacionalinės pažangos programa Uždaviniai Prioritetai ir tikslai Vizija ir kryptys STRATEGINIO PLANAVIMO DOKUMENTAI IR JŲ TARPUSAVIO RYŠIAI

______________________

Mažeikių rajono savivaldybės strateginio planavimo tvarkos aprašo

3 priedas

MAŽEIKIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO IR METINIŲ VEIKLOS PLANŲ RENGIMO, SVARSTYMO, TVIRTINIMO IR ATSISKAITYMO UŽ ĮGYVENDINIMO REZULTATUS CIKLAS

Sausis Vasaris Kovas Balandis Gegužė Rugsėjis Spalis Lapkritis Gruodis Birželis, Liepa Rugpjūtis 3. SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO PROJEKTO SVARSTYMAS 5. SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO TVIRTINIMAS SAVIVALDYBĖS TARYBOJE 6. SAVIVALDYBĖS BIUDŽETO TVIRTINIMAS SAVIVALDYBĖS TARYBOJE 1. ParengiamI IR PATVIRTINAMI SAVIVALDYBĖS BIUDŽETO PAGRINDINIŲ ASIGNAVIMŲ PLANAVIMO PRINCIPAI 2. SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO PROJEKTO RENGIMAS 8. Savivaldybės administracijos, seniūnijŲ, Savivaldybės biudžetinIŲ įstaigŲ metiniŲ veiklos ATASKAITŲ PARENGIMAS IR TVIRTINIMAS 7. Savivaldybės administracijos, seniūnijŲ, Savivaldybės biudžetinIŲ įstaigŲ metiniŲ veiklos planŲ RENGIMAS IR TVIRTINIMAS 4. SAVIVALDYBĖS BIUDŽETO PROJEKTO PARENGIMAS 9. SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO ATASKAITOS RENGIMAS, SVARSTYMAS IR TEIKIMAS SAVIVALDYBĖS TARYBAI 10. SAVIVALDYBĖS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO IR METINIŲ VEIKLOS PLANŲ ĮGYVENDINIMAS

________________________