Lietuvos Respublikos Vyriausybė

nutarimas

Dėl LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS 2003 M. VASARIO 18 D. NUTARIMO NR. 236 „DĖL VALSTYBINĖS ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS SKLYPŲ PARDAVIMO IR NUOMOS“ PAKEITIMO

2015 m. rugpjūčio 26 d. Nr. 918
Vilnius

Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

1. Pakeisti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 18 d. nutarimą Nr. 236 „Dėl valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ ir jį išdėstyti nauja redakcija (Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisyklės nauja redakcija nedėstomos):

„LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ

NUTARIMAS

DĖL VALSTYBINĖS ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS SKLYPŲ PARDAVIMO IR NUOMOS

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos civilinio kodekso šeštosios knygos XXIX skyriumi, Lietuvos Respublikos žemės įstatymo 9 ir 10 straipsniais, Lietuvos Respublikos žemės reformos įstatymo 8, 10 ir 15 straipsniais, Lietuvos Respublikos žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatymo 4 straipsniu ir Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 3 ir 6 straipsniais, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

1. Patvirtinti pridedamas:

1.1. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisykles;

1.2. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles.

2. Nustatyti, kad:

2.1. Šis nutarimas ir juo patvirtintos taisyklės netaikomos parduodant ar išnuomojant valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus, kurie priskirti įstatymų nustatyta tvarka parduodamam valstybei ar savivaldybėms nuosavybės teise priklausančiam nekilnojamajam turtui, išnuomojant ar parduodant žemės sklypus mėgėjų sodo teritorijoje, taip pat išnuomojant valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus, perduotus patikėjimo teise kitiems subjektams, turintiems teisę juos išnuomoti, kai tokių valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles nustato kiti teisės aktai.

2.2. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus pirkti gali Lietuvos Respublikos fiziniai ir juridiniai asmenys ir užsienio subjektai pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinį įstatymą. Kai žemės sklypai parduodami arba išnuomojami užsieniečiams, užsienio juridiniams asmenims ir kitoms užsienio organizacijoms, nurodytiems Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstituciniame įstatyme, jų pageidavimu valstybinės žemės pirkimo–pardavimo arba nuomos sutartis gali būti surašoma dviem kalbomis – lietuviškai ir viena iš užsienio kalbų. Jeigu dėl sutarties teksto kyla ginčų, juos sprendžiant vadovaujamasi lietuvišku tekstu.

2.3. Pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisykles, patvirtintas šiuo nutarimu, parduodami:

2.3.1. kaimo gyvenamojoje vietovėje esantys, žemės valdos projektuose ar teritorijų planavimo dokumentuose suformuoti ir įstatymų nustatyta tvarka Nekilnojamojo turto registre įregistruoti valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai, nustatyta tvarka suteikti asmeniniam ūkiui, taip pat žemės valdos projektuose ar teritorijų planavimo dokumentuose suformuoti ir įstatymų nustatyta tvarka Nekilnojamojo turto registre įregistruoti valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai, suteikti asmeniniam ūkiui steigti, esantys po 1995 m. birželio 1 d. miestams priskirtose teritorijose;

2.3.2. žemės valdos projektuose ar teritorijų planavimo dokumentuose suformuoti ir įstatymų nustatyta tvarka Nekilnojamojo turto registre įregistruoti žemės ūkio paskirties žemės sklypai, naudojami nuosavybės teise turimiems statiniams ir įrenginiams, taip pat įrengtiems akvakultūros tvenkiniams (įskaitant užtvankos įrenginių užimtą žemę) eksploatuoti;

2.3.3. laisvos valstybinės žemės plotai, tinkami naudoti žemės ūkio veiklai, įsiterpę tarp privačių žemės sklypų, ne didesni kaip 0,04 ha, esantys po 1995 m. birželio 1 d. miestams priskirtose teritorijose, ir ne didesni kaip 1 ha, esantys kaimo gyvenamosiose vietovėse, jeigu šiuose valstybinės žemės ūkio paskirties žemės plotuose pagal teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias žemės sklypų formavimą, negalima suformuoti racionalių ribų ir dydžio žemės ūkio paskirties žemės sklypų (toliau – įsiterpęs parduotinas laisvos žemės plotas).

2.4. Pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles, patvirtintas šiuo nutarimu, išnuomojami kaimo gyvenamosiose vietovėse esantys, žemės valdos projektuose ar teritorijų planavimo dokumentuose suformuoti ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruoti Nekilnojamojo turto registre valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai, išskyrus mėgėjų sodo teritorijoje esančius žemės sklypus, nustatyta tvarka suteikti asmeniniam ūkiui, tarnybinėms daloms ir valstiečio ūkiui steigti, taip pat kiti žemės ūkio paskirties žemės sklypai, kurių asmenys nepageidauja arba kurių negalima įsigyti privačion nuosavybėn.

2.5. Pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles po 1995 m. birželio 1 d. miestams priskirtose teritorijose esantys, žemės valdos projektuose ar teritorijų planavimo dokumentuose suformuoti ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruoti Nekilnojamojo turto registre valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai išnuomojami nustatyta tvarka ir sąlygomis asmeniniam ūkiui suteikti, tarnybinėms daloms ir valstiečio ūkiui steigti. Pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles kiti valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai, išskyrus mėgėjų sodo teritorijoje esančius žemės sklypus, esantys miestų teritorijose, suformuoti pagal žemės valdos projektus ar teritorijų planavimo dokumentus ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruoti Nekilnojamojo turto registre, išnuomojami iki to laiko, kol pagal teritorijų planavimo dokumentus ar žemės valdos projektus jie bus panaudoti ne žemės ūkio paskirčiai.

2.6. Pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles išnuomojami laisvos valstybinės žemės plotai, tinkami naudoti žemės ūkio veiklai, įsiterpę tarp nuomojamų žemės sklypų, ne didesni kaip 0,04 ha, esantys po 1995 m. birželio 1 d. miestams priskirtose teritorijose, ir ne didesni kaip 1 ha, esantys kaimo gyvenamosiose vietovėse, jeigu šiuose valstybinės žemės ūkio paskirties žemės plotuose pagal teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias žemės sklypų formavimą, negalima suformuoti racionalių ribų ir dydžio žemės ūkio paskirties žemės sklypų (toliau – įsiterpęs nuomotinas laisvos žemės plotas).

2.7. Valstybinės žemės pardavėja ir nuomotoja Nacionalinė žemės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos ir kiti valstybinės žemės nuomotojai (toliau kartu – valstybinės žemės pardavėja ir nuomotojai) parduodamus ir išnuomojamus valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus įregistruoja Nekilnojamojo turto registre iki valstybinės žemės pirkimo–pardavimo ar nuomos sutarčių sudarymo.

Parduotinas ar nuomotinas žemės valdos projekte suformuotas ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruotas Nekilnojamojo turto registre įsiterpęs žemės sklypas per 6 mėnesius nuo jo pirkimo–pardavimo ar nuomos sutarties sudarymo turi būti sujungtas su besiribojančiu žemės ūkio paskirties žemės sklypu į vieną žemės sklypą pirkėjo ar nuomininko lėšomis. Įsiterpusį parduodamą ar išnuomojamą žemės ūkio paskirties žemės sklypą sujungti su besiribojančiu žemės sklypu turi būti numatyta žemės valdos projekte, pagal kurį šis įsiterpęs žemės sklypas formuojamas. Nustatytu laiku nesujungus žemės sklypų, valstybinės žemės pardavėja ir nuomotojai privalo reikalauti įvykdyti pirkimo–pardavimo ar nuomos sutarties sąlygą dėl žemės sklypų sujungimo, priimti sprendimą sujungti nuomojamus žemės sklypus nuomininko lėšomis arba inicijuoti valstybinės žemės ūkio paskirties žemės pirkimo–pardavimo ar nuomos sutarties nutraukimą įstatymų nustatyta tvarka.

2.8. Parduodamų ir išnuomojamų žemės ūkio paskirties žemės sklypų žemės valdos projektų rengimo ir įgyvendinimo darbai apmokami laikantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. vasario 15 d. nutarimo Nr. 241 „Dėl Asmenų lėšomis atliekamų valstybinės žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektų rengimo darbų ir žemės reformos žemėtvarkos projektų rengimo ir įgyvendinimo darbų apmokėjimo taisyklių“ nuostatų. Už parduodamų ir išnuomojamų žemės ūkio paskirties žemės sklypų planų su nustatytais žemės sklypų ribų posūkio taškais ir riboženklių koordinatėmis valstybinėje koordinačių sistemoje, išskyrus atvejus, kai parduodami ar išnuomojami asmeninio ūkio žemės sklypai, parengimą sumoka pirkėjai ir nuomininkai savo lėšomis iki valstybinės žemės pirkimo–pardavimo ar nuomos sutarties sudarymo.

Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pirkėjai sumoka už suformuoto valstybinės žemės sklypo ir Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos patikėjimo teisės į šį žemės sklypą įregistravimą Nekilnojamojo turto registre. Pirkėjo sumokėta suma mažinama valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nurodyta žemės sklypo kaina.

Už išsimokėtinai parduoto valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypo priverstinės hipotekos nustatymą ir įregistravimą Lietuvos Respublikos hipotekos registre mokama pirkėjo lėšomis.

Jeigu asmuo nustatytu laiku be pateisinamos priežasties neatvyksta pasirašyti valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties, į sutarties sudarymo išlaidas įskaitomos valstybės įmonės Registrų centro parengtos kartotinės pažymos apie Nekilnojamojo turto registre įregistruotus nekilnojamuosius daiktus ir daiktines teises į juos, šių teisių suvaržymus ir įstatymų nustatytus juridinius faktus išdavimo išlaidos.

2.9. Jeigu asmenys yra sumokėję už nustatyta tvarka ir sąlygomis leistą pirkti žemės ūkio paskirties žemę pagal mokėjimo pranešimus pinigais ir (ar) valstybės vienkartinėmis išmokomis, tačiau valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartys nebuvo sudarytos, šios sutartys sudaromos neperskaičiuojant žemės kainos. Jeigu perkamas žemės ūkio paskirties žemės sklypas rengiant žemės valdos projektą suformuotas kitoje vietoje, negu buvo leista pirkti žemės ūkio paskirties žemės sklypą pinigais arba iki 1998 m. gruodžio 31 d. valstybės vienkartinėmis išmokomis, sumokėta suma įskaitoma sudarant valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartį; leisto pirkti lygiaverčio žemės ploto (išskyrus asmeninio ūkio žemę) kaina šiuo atveju neperskaičiuojama. Už asmeninio ūkio žemės sklypus pinigais ir (ar) iki 1998 m. gruodžio 31 d. valstybės vienkartinėmis išmokomis sumokėta suma įskaitoma sudarant tokio pat ploto valstybinės žemės sklypo pirkimo–pardavimo sutartį.

2.10. Prašymai parduoti ar išnuomoti valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus, pateikti ir neišnagrinėti iki šio nutarimo įsigaliojimo dienos, nagrinėjami pagal Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisyklių ir Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisyklių nuostatas.

2.11. Išnuomojant arba parduodant valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus, taip pat parduodant įsiterpusius parduotinus laisvos žemės plotus (jų dalis) ir nuomojant įsiterpusius nuomotinus laisvos žemės plotus (jų dalis), žemės vertė apskaičiuojama Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. vasario 24 d. nutarimo Nr. 205 „Dėl žemės įvertinimo tvarkos“ nustatyta tvarka.

2.12. Nuomininkai žemės nuomos mokestį moka Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. lapkričio 19 d. nutarimo Nr. 1798 „Dėl nuomos mokesčio už valstybinę žemę“ nustatyta tvarka ir sąlygomis.

2.13. Asmenys, pirkdami iš valstybės žemės ūkio paskirties žemės sklypą, gali jį įsigyti iš karto arba išsimokėtinai, tačiau per terminą, ne ilgesnį už nustatytąjį Lietuvos Respublikos žemės reformos įstatyme. Įsigyti įsiterpusį laisvos valstybinės žemės plotą (jo dalį) išsimokėtinai asmenys gali tik tuo atveju, jeigu besiribojantis žemės sklypas, su kuriuo bus jungiamas įsiterpęs žemės sklypas (jo dalis), įsiterpusio žemės sklypo pardavimo ir priverstinės hipotekos nustatymo metu nėra įkeistas kitiems kreditoriams.

2.14. Kai už perkamą žemės ūkio paskirties žemės sklypą atsiskaitoma iš karto, pirkėjas sumoka finansų įstaigoje (skyriuje, filiale) valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodytą žemės sklypo pardavimo kainą.

2.15. Kai žemės ūkio paskirties žemės sklypas perkamas išsimokėtinai, pirkėjas su valstybe turi atsiskaityti ne vėliau kaip per 15 metų ir ne mažiau kaip 10 procentų nustatytos žemės kainos turi sumokėti iš karto, o kitą sumą – per valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytus terminus, pradėdamas mokėti kitais kalendoriniais metais po valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo. Atsiskaitymo už įsigytą žemės ūkio paskirties žemės sklypą terminų sąlygos, jų nevykdymo pasekmės numatomos valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje numatytos metinės įmokos ir palūkanos už įsiskolinimo likutį turi būti sumokamos atitinkamai ne vėliau kaip iki kitų metų sausio 15 dienos.

Asmenims, skolingiems valstybinės žemės pardavėjui už anksčiau išsimokėtinai įgytus valstybinės žemės sklypus, per nustatytą terminą nesumokėjusiems nustatytos sumos, sumokėjusiems ne visą sumą ar kitaip pažeidusiems šiame punkte nustatytą atsiskaitymo su valstybe tvarką, kiti pageidaujami pirkti valstybinės žemės sklypai išsimokėtinai neparduodami, kol nepašalinami pažeidimai.

2.16. Valstybinės žemės pardavėja ir nuomotojai turi kontroliuoti, kaip valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pirkėjai ir nuomininkai vykdo sąlygas, numatytas valstybinės žemės pirkimo–pardavimo ir nuomos sutartyse, o nustatę pažeidimus – reikalauti juos pašalinti arba inicijuoti šių sutarčių nutraukimą prieš terminą ir nustatyta tvarka kreiptis dėl nuostolių atlyginimo.

2.17. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai aukciono būdu išnuomojami vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės patvirtintomis Valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos aukcionų organizavimo taisyklėmis.“

2. Pakeisti nurodytu nutarimu patvirtintas Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų nuomos taisykles:

2.1. Pakeisti 6 punktą ir jį išdėstyti taip:

„6. Žemės sklypai, kurių nenumatoma išnuomoti Lietuvos Respublikos žemės įstatymo 9 straipsnio 6 dalyje nurodytoms reikmėms, išnuomojami be aukciono. Pirmumo teisę išsinuomoti žemės sklypus be aukciono turi:

6.1. fiziniai asmenys, įregistravę ūkininko ūkį Lietuvos Respublikos ūkininko ūkio įstatymo nustatyta tvarka arba turintys dokumentą, patvirtinantį profesinį pasirengimą ūkininkauti, išduotą pagal žemės ūkio ministro patvirtintus ūkininko arba jo partnerio (partnerių) profesinio pasirengimo ūkininkauti reikalavimus;

6.2. Lietuvos arba užsienio juridiniai asmenys ar kitos užsienio organizacijos – žemės ūkio produkcijos gamintojai, kurių metinės įplaukos iš prekinės žemės ūkio produkcijos realizavimo sudaro daugiau kaip 50 procentų visų gaunamų pajamų.“

2.2. Pakeisti 61 punktą ir jį išdėstyti taip:

„61. Įsiterpę nuomotini laisvos žemės plotai išnuomojami besiribojančių žemės sklypų nuomininkams, šiuos plotus sujungti su jų nuomojamais besiribojančiais žemės sklypais numatant žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektuose ar žemės reformos žemėtvarkos projektuose, pagal kuriuos įsiterpę valstybinės žemės sklypai formuojami.

Jeigu įsiterpęs nuomotinas laisvos žemės plotas tiesiogiai ribojasi daugiau negu su vienu žemės sklypu, žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projekto organizatorius apie planuojamą rengti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektą, galimybę nuomoti įsiterpusio nuomotino laisvos žemės ploto dalį ir tapti šio projekto iniciatoriais ne vėliau kaip prieš 20 darbo dienų iki projekto rengimo pradžios su šiuo įsiterpusiu nuomotinu laisvos žemės plotu besiribojančių žemės sklypų nuomininkus informuoja raštu jų deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresais ir Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos (toliau – Nacionalinė žemės tarnyba) interneto svetainėje arba tik Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje, jeigu deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresai nežinomi. Besiribojančių žemės sklypų nuomininkai apie pageidavimą nuomoti įsiterpusio nuomotino laisvos žemės ploto dalį ir tapti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projekto iniciatoriais šio projekto organizatorių turi informuoti raštu ne vėliau kaip per 20 darbo dienų nuo pranešimo išsiuntimo arba informacijos Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje paskelbimo, jeigu pranešimas nesiunčiamas.

Prieš pradedant rengti žemės reformos žemėtvarkos projektą, pagal kurį formuojamas įsiterpęs nuomotinas laisvos žemės plotas, šio projekto organizatorius su šiuo įsiterpusiu nuomotinu laisvos žemės plotu besiribojančių žemės sklypų nuomininkus jų deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresais ir Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje arba tik Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje, jeigu deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresai nežinomi, apie galimybę nuomoti įsiterpusio nuomotino laisvos žemės ploto dalį informuoja Žemės reformos žemėtvarkos projektų ir jiems prilyginamų žemės sklypų planų rengimo ir įgyvendinimo metodikos nustatyta tvarka.

Kai laikydamiesi nustatytos tvarkos ir terminų pageidavimą nuomoti įsiterpusį nuomotiną laisvos žemės plotą pareiškia keli besiribojančių žemės sklypų nuomininkai, įsiterpęs nuomotinas laisvos žemės plotas išnuomojamas dalimis pagal šių nuomininkų rašytinį susitarimą. Jeigu besiribojančių žemės sklypų nuomininkai nesusitaria dėl jiems tenkančių įsiterpusio nuomotino laisvos žemės ploto dalių, šios dalys nustatomos proporcingai žemės sklypo kraštinės, kuria ribojasi su įsiterpusiu nuomotinu laisvos žemės plotu, ilgiui.

Jeigu įsiterpęs žemės plotas ta pačia kraštine (toliau – bendra kraštinė) ribojasi su dviem ar daugiau tarpusavyje besiribojančių žemės sklypų, kiekvieno besiribojančio žemės sklypo nuomininkui (nuomininkams) gali būti išnuomojamas tik tas įsiterpęs valstybinės žemės plotas, kuris būtų gaunamas prailginus besiribojančių žemės sklypų šonines kraštines, kurios statmenai kirstų įsiterpusio žemės ploto bendrą kraštinę.

Kiekvienam besiribojančio žemės sklypo nuomininkui suprojektuojamas atskiras įsiterpęs valstybinės žemės sklypas.“

2.3. Pakeisti 13 punktą ir jį išdėstyti taip:

„13. Kai žemės sklypus išnuomoja Nacionalinė žemės tarnyba, žemės sklypų nuomą organizuoja Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys, o kai juos išnuomoja centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, – centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas (toliau kartu – žemės sklypų nuomos organizatoriai).

Žemės sklypų nuomos organizatorius per 30 kalendorinių dienų nuo prašymo išnuomoti žemės sklypą ir dokumentų, kuriuos privalo pateikti asmuo, pageidaujantis išsinuomoti žemės sklypą, gavimo prašymą išnuomoti žemės sklypą pateikusį asmenį raštu informuoja, ar bus rengiami dokumentai nuomos sutarčiai sudaryti. Jeigu priimamas sprendimas atsisakyti rengti dokumentus nuomos sutarčiai sudaryti, jame išdėstomi atsisakymo motyvai ir nurodoma, kad sprendimas gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

Sprendimas išnuomoti žemės sklypą turi būti priimtas ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo žemės valdos projekto ar teritorijų planavimo dokumento patvirtinimo dienos.“

2.4. Pakeisti 14.9 papunktį ir jį išdėstyti taip:

„14.9. Lietuvos arba užsienio juridinio asmens arba kitos užsienio organizacijos paskutinių metų metinį balansą ir pažymą apie žemės ūkio veiklos subjekto pajamas per praėjusius kalendorinius metus, sudarytą pagal žemės ūkio ministro patvirtintą žemės ūkio veiklos subjektų pajamų dalies, gaunamos iš žemės ūkio veiklos, įvertinimo metodiką (jeigu Lietuvos arba užsienio juridinis asmuo arba kita užsienio organizacija pageidauja išsinuomoti žemės sklypą pirmumo teise);“.

2.5. Pakeisti 15 punktą ir jį išdėstyti taip:

„15. Šių Taisyklių 14.3–14.10 ir 14.12 papunkčiuose nurodytus dokumentus pateikia asmenys, pageidaujantys ir turintys teisę išsinuomoti žemės sklypus, išskyrus asmenis, kurie nuomojasi įstatymų nustatyta tvarka suteiktus ir naudojamus asmeniniam ūkiui žemės sklypus ir kurie nepageidauja savo lėšomis sumokėti už žemės sklypo plano rengimo ir šio žemės sklypo kadastro duomenų nustatymo darbus. Šie asmenys žemės sklypų nuomos organizatoriui pateikia šių Taisyklių 14.4–14.10 ir 14.12 papunkčiuose nurodytus dokumentus. Kai išnuomojamas įstatymų nustatyta tvarka suteiktas ir naudojamas asmeniniam ūkiui žemės sklypas, žemės sklypo plano rengimo ir šio žemės sklypo kadastro duomenų nustatymo darbus organizuoja žemės sklypų nuomos organizatorius. Šių Taisyklių 14.2 papunktyje nurodytą informaciją Nacionalinės žemės tarnybos teritoriniam padaliniui arba centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojui pateikia savivaldybė per 20 darbo dienų nuo Nacionalinės žemės tarnybos teritorinio padalinio arba centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo prašymo juos pateikti gavimo.

Užsienio valstybėse išduoti užsienio juridinių asmenų ar kitų užsienio organizacijų dokumentai turi būti legalizuoti pagal Dokumentų legalizavimo ir tvirtinimo pažyma (apostille) tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 30 d. nutarimu Nr. 1079 „Dėl Dokumentų legalizavimo ir tvirtinimo pažyma (apostille) tvarkos aprašo patvirtinimo“.“

2.6. Pripažinti netekusiu galios 161 punktą.

2.7. Pakeisti 17.11 papunktį ir jį išdėstyti taip:

„17.11. žemės sklypo vertė, nuo kurios mokamas nuomos mokestis, ir mokėjimo terminai.

Nuomininkas žemės nuomos mokestį moka pagal savivaldybės tarybos patvirtintą tarifą nuo valstybinės žemės nuomos sutartyje nurodytos vertės.

Nuomotojas turi teisę kas 3 metus Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. vasario 24 d. nutarimo Nr. 205 „Dėl žemės įvertinimo tvarkos“ nustatyta tvarka perskaičiuoti išnuomoto be aukciono žemės sklypo vertę, nuo kurios skaičiuojamas žemės nuomos mokestis;“.

2.8. Pakeisti 18 punktą ir jį išdėstyti taip:

„18. Valstybinės žemės nuomos sutarties projekte nurodoma, kad nuomininkas gali subnuomoti išnuomotą žemės sklypą tik gavęs rašytinį nuomotojo sutikimą ir tik pagal šioje sutartyje nustatytus reikalavimus ir sąlygas.

Sutikimas subnuomoti žemės sklypą (jo dalį) gali būti duodamas tik tada, jeigu žemės sklypas subnuomojamas asmeniui, su kuriuo sudaryta statinių ar įrenginių (jų dalies), kuriems eksploatuoti žemės sklypas išnuomotas, nuomos ar kito naudojimo sutartis ne ilgiau kaip 5 metams, ir tik kai valstybinės žemės sklypo nuomininkas tinkamai vykdo pagal nuomos sutartį prisiimtus įsipareigojimus. Jeigu išnuomotas statinys ar įrenginys (jo dalis), kuriems eksploatuoti reikia tik žemės sklypo dalies, nuomininkas privalo pateikti nuomotojui žemės sklypo planą, kuriame būtų pažymėta išnuomotam statiniui ar įrenginiui eksploatuoti reikalinga ir prašoma subnuomoti žemės sklypo dalis ir nustatytas jos dydis. Sutikime subnuomoti žemės sklypą (jo dalį) įrašoma, kad subnuomotame žemės sklype (jo dalyje) draudžiama statyti naujus ir rekonstruoti esamus statinius ar įrenginius.“

2.9. Pakeisti 19 punkto antrąją pastraipą ir ją išdėstyti taip:

„Sprendimą priimantis subjektas, nurodytas šių Taisyklių 13 punkte, per 10 darbo dienų nuo šių dokumentų pateikimo priima sprendimą išnuomoti žemės sklypą arba prašymo netenkinti. Jeigu priimamas sprendimas prašymo netenkinti, jame išdėstomi šio sprendimo motyvai ir nurodoma, kad jis gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka. Jeigu priimamas sprendimas žemės sklypą išnuomoti, jame nurodoma, kad žemės sklypą leidžiama išnuomoti valstybinės žemės nuomos sutarties projekte nurodytomis sąlygomis (arba atitinkamai šias sąlygas papildžius ir pakeitus).“

2.10. Pakeisti 21 punkto pirmąją pastraipą ir ją išdėstyti taip:

„21. Žemės sklypų nuomos organizatorius, priėmęs sprendimą išnuomoti žemės sklypą (kai žemės sklypas nuomojamas be aukciono) arba gavęs iš Valstybės žemės fondo valstybinės žemės nuomos sutarties projektą (kai žemės sklypas išnuomotas aukcione), ne vėliau kaip per 5 darbo dienas įteikia nuomininkui pranešimą (pasirašytinai arba registruotu laišku su įteikimu), kur ir kada jis turi atvykti pasirašyti valstybinės žemės nuomos sutarties (toliau – pranešimas). Kai žemės sklypas išnuomotas aukcione, pranešime taip pat nurodomos visos šiame nutarime numatytos išlaidos, kurias nuomininkas privalo sumokėti iki valstybinės žemės nuomos sutarties pasirašymo. Jeigu valstybinės žemės nuomotojas nustato, kad vykdant žemės sklypo nuomos aukcioną arba rengiant aukcione išnuomotos valstybinės žemės nuomos sutarties projektą pažeisti įstatymų, kitų teisės aktų reikalavimai, jis valstybinės žemės nuomos sutarties projektą nedelsdamas grąžina Valstybės žemės fondui ir nurodo atsisakymo pasirašyti valstybinės žemės nuomos sutartį priežastis. Valstybės žemės fondas ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo projekto gavimo jį patikslina ir pakartotinai išsiunčia valstybinės žemės nuomotojui. Kai žemės sklypus išnuomoja Nacionalinė žemės tarnyba, valstybinės žemės nuomos sutartį pasirašo Nacionalinės žemės tarnybos vadovas arba jo įgaliotas teritorinio padalinio vadovas; kai žemės sklypus išnuomoja centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, valstybinės žemės nuomos sutartį pasirašo centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo vadovas arba jo įgaliotas darbuotojas. Prie valstybinės žemės nuomos sutarties pridedamas žemės sklypo planas – neatskiriama sudedamoji šios sutarties dalis.“

2.11. Pakeisti 25 punktą ir jį išdėstyti taip:

„25. Žemės nuomos teisė į žemės sklypą ar jo dalį gali būti perleidžiama kitiems asmenims tik tais atvejais, kai žemės sklypas išnuomotas atvirajame aukcione arba perleidžiami išnuomotame žemės sklype esantys statiniai ar įrenginiai (jų dalys) ir kai valstybinės žemės sklypo nuomininkas tinkamai vykdo pagal nuomos sutartį prisiimtus įsipareigojimus. Jeigu perleidžiamiems statiniams ar įrenginiams (jų dalims) eksploatuoti reikia ne viso aukcione ar be aukciono išnuomoto žemės sklypo, nuomininkas privalo pateikti nuomotojui žemės sklypo planą, kuriame būtų pažymėta išnuomotam statiniui ar įrenginiui eksploatuoti reikalinga žemės sklypo dalis, kurios nuomos teisę prašoma perleisti, ir nustatytas jos dydis. Perleidžiant žemės nuomos teisę į visą žemės sklypą, pakeičiama valstybinės žemės nuomos sutartis – joje įrašomas naujasis nuomininkas, tačiau valstybinės žemės nuomos sutarties sąlygos nekeičiamos. Šį valstybinės žemės nuomos sutarties pakeitimą pasirašo naujasis nuomininkas ir nuomotojas. Perleidžiant žemės nuomos teisę į žemės sklypo dalį, pakeičiama valstybinės žemės nuomos sutartis – į ją įrašomas naujasis nuomininkas, nurodoma žemės sklypo dalis, į kurią perleidžiama nuomos teisė, ir atitinkamai sumažinamas ankstesniajam nuomininkui, su kuriuo iki žemės nuomos teisės į žemės sklypo dalį perleidimo sudaryta valstybinės žemės nuomos sutartis, išnuomoto žemės sklypo plotas. Šį valstybinės žemės nuomos sutarties pakeitimą pasirašo visi (naujasis ir ankstesnysis) nuomininkai ir nuomotojas.“

2.12. Pakeisti priedą:

2.12.1. Pakeisti preambulę ir ją išdėstyti taip:

„Lietuvos Respublikos valstybė, atstovaujama

(institucijai, priimančiai sprendimą parduoti

žemės sklypą, atstovaujančio asmens pareigos, vardas ir pavardė)

arba jo įgalioto

(pareigos, vardas ir pavardė)

pagal	, toliau vadinama pardavėju,

(įgaliojimo pagrindas, dokumento data, numeris)

ir

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio

asmens ar kitos užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė)

, toliau vadinamas (-i) pirkėju, atstovaujamas (-i)*

(vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas)

pagal	, sudarėme šią sutartį:“.

(atstovavimo pagrindas, dokumento data, numeris)

2.12.2. Pakeisti 2 punktą ir jį išdėstyti taip:

„2. Žemės sklypas išnuomojamas ________________________ metams, skaičiuojant

(nuomos terminas)

nuo šios sutarties sudarymo dienos, bet ne ilgiau kaip iki sprendimo paimti žemės sklypą visuomenės poreikiams priėmimo dienos, jeigu pagal teritorijų planavimo dokumentus numatyta naudoti žemės sklypą visuomenės poreikiams, arba iki sprendimo atkurti nuosavybės teises priėmimo dienos, jeigu į šį žemės sklypą numatyta atkurti nuosavybės teises pagal Lietuvos Respublikos piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymą, išskyrus šiame įstatyme nustatytus atvejus, kai atkūrus nuosavybės teises į išnuomotą žemės sklypą žemės nuomos sutartis prieš terminą nenutraukiama, arba iki žemės sklypo panaudojimo ne žemės ūkio paskirčiai (veiklai) dienos, jeigu žemės sklypas yra miesto teritorijoje ir pagal teritorijų planavimo dokumentus numatytą šį žemės sklypą panaudoti ne žemės ūkio paskirčiai (veiklai)**.“

2.12.3. Papildyti nauju 20 punktu:

„20. Nuomininkas įsipareigoja nuomojamą įsiterpusį žemės sklypą per 6 mėnesius nuo šios sutarties sudarymo sujungti su nuomininkui nuosavybės teise priklausančiu besiribojančiu žemės sklypu į vieną žemės sklypą savo lėšomis. Nustatytu laiku nesujungus žemės sklypų, nuomotojas reikalaus įvykdyti sutarties sąlygą, priims sprendimą sujungti žemės sklypus nuomininko lėšomis, arba inicijuos valstybinės žemės nuomos sutarties nutraukimą įstatymų nustatyta tvarka.“

2.12.4. Buvusį 20 punktą laikyti 21 punktu ir išdėstyti jį taip:

„21. Ši sutartis sudaryta ______ egzemplioriais, kurių vienas įteikiamas nuomotojui, kiti _____ egzemplioriai įteikiami	.“

(nuomininko ar jam atstovaujančio asmens vardas ir pavardė)

2.12.5. Pakeisti parašo rekvizitą ir jį išdėstyti taip:

„Nuomininkas	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

A.V. (jeigu reikalavimas turėti antspaudą nustatytas juridinio asmens steigimo dokumentuose arba įstatymuose)“.

3. Nustatyti, kad:

3.1. Iki 2014 m. rugsėjo 30 d. valstybės įmonės Valstybės turto fondo pradėtas valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų, reikalingų privatizuotiems statiniams ir įrenginiams eksploatuoti, pardavimo ir nuomos procedūras tęsia centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, laikydamasis iki šio nutarimo įsigaliojimo Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 18 d. nutarime Nr. 236 „Dėl valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ nustatytos tvarkos.

3.2. Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas per 30 dienų nuo šio nutarimo įsigaliojimo perduoda Nacionalinei žemės tarnybai prie Žemės ūkio ministerijos iš valstybės įmonės Valstybės turto fondo perimtus valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus ar teisės aktų nustatyta tvarka nustatytas valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų dalis, reikalingus privatizuotiems statiniams ir įrenginiams eksploatuoti, dėl kurių Valstybės turto fondas iki 2014 m. rugsėjo 30 d. nebuvo priėmęs sprendimo juos parduoti ar išnuomoti, patikėjimo teise valdyti, naudoti ir jais disponuoti. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypai ar teisės aktų nustatyta tvarka nustatytos valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų dalys perduodami pagal perdavimo ir priėmimo aktą kartu su parengtais pagal Lietuvos Respublikos nekilnojamojo turto kadastro įstatymą ir kitus teisės aktus duomenimis apie valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus ar valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų dalis.

3.3. Jeigu iki šio nutarimo įsigaliojimo valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projektas įteiktas arba išsiųstas registruotu laišku pirkėjui, valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarčiai netaikomos šiuo nutarimu nauja redakcija dėstomų Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisyklių 12.13 papunkčio ir 1 priedo 16 punkto nuostatos dėl priverstine hipoteka užtikrinto reikalavimo patenkinimo prieš prievolės įvykdymo terminą.

3.4. Naujos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 18 d. nutarimo Nr. 236 „Dėl valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ 2.13 papunkčio nuostatos, nustatančios apribojimus parduodant valstybinės žemės sklypus išsimokėtinai, netaikomos iki šio nutarimo įsigaliojimo pradėtoms valstybinės žemės sklypų pardavimo procedūroms. Valstybinės žemės sklypų pardavimo procedūros laikomos pradėtos, jeigu yra priimtas Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos vadovo arba jo įgalioto teritorinio padalinio vadovo sprendimas parduoti valstybinės žemės sklypą.

Ministras Pirmininkas	Algirdas Butkevičius

Aplinkos ministras, pavaduojantis

žemės ūkio ministrą	Kęstutis Trečiokas

PATVIRTINTA
Lietuvos Respublikos Vyriausybės
2003 m. vasario 18 d. nutarimu Nr. 236
(Lietuvos Respublikos Vyriausybės
2015 m. rugpjūčio 26 d.nutarimo Nr. 918
redakcija)

VALSTYBINĖS ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS SKLYPŲ PARDAVIMO TAISYKLĖS

1. Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisyklių (toliau – Taisyklės) nustatyta tvarka Lietuvos Respublikos fiziniai ir juridiniai asmenys ir užsienio subjektai (toliau – asmenys) pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinį įstatymą gali įsigyti nuosavybėn valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypus, suformuotus pagal žemės valdos projektus ar teritorijų planavimo dokumentus ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruotus Nekilnojamojo turto registre (toliau – žemės sklypai), išskyrus mėgėjų sodo teritorijoje esančius žemės sklypus.

2. Įstatymų nustatyta tvarka suteikti ir naudojami asmeniniam ūkiui žemės sklypai parduodami tiems fiziniams asmenims, kuriems jie buvo suteikti, išskyrus Taisyklių 5 punkte nurodytą atvejį.

3. Žemės reformos metu parduodami žemės sklypai projektuojami pagal Lietuvos Respublikos žemės reformos įstatymo 10 straipsnyje nustatytą eilę.

4. Laisvos valstybinės žemės plotai, tinkami naudoti žemės ūkio veiklai, įsiterpę tarp privačių žemės sklypų, ne didesni kaip 0,04 ha, esantys po 1995 m. birželio 1 d. miestams priskirtose teritorijose, ir ne didesni kaip 1 ha, esantys kaimo gyvenamosiose vietovėse (toliau – įsiterpęs parduotinas laisvos žemės plotas), parduodami besiribojančių žemės ūkio paskirties žemės sklypų (toliau – besiribojantys žemės sklypai) savininkams, šiuos plotus sujungus su jų nuosavybės teise valdomais besiribojančiais žemės sklypais pagal žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektus ar žemės reformos žemėtvarkos projektus.

Jeigu įsiterpęs parduotinas laisvos žemės plotas tiesiogiai ribojasi daugiau negu su vienu žemės sklypu, žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projekto organizatorius apie planuojamą rengti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektą, galimybę pirkti įsiterpusio parduotino laisvos žemės ploto dalį ir tapti šio projekto iniciatoriais ne vėliau kaip prieš 20 darbo dienų iki projekto rengimo pradžios su šiuo įsiterpusiu parduotinu laisvos žemės plotu besiribojančių žemės sklypų savininkus informuoja raštu jų deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresais ir Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos (toliau – Nacionalinė žemės tarnyba) interneto svetainėje arba tik Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje, jeigu deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresai nežinomi. Besiribojančių žemės sklypų savininkai apie pageidavimą pirkti įsiterpusio parduotino laisvos žemės ploto dalį ir tapti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projekto iniciatoriais šio projekto organizatorių turi informuoti raštu ne vėliau kaip per 20 darbo dienų nuo pranešimo išsiuntimo arba informacijos Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje paskelbimo, jeigu pranešimas nesiunčiamas.

Prieš pradedant rengti žemės reformos žemėtvarkos projektą, pagal kurį formuojamas įsiterpęs parduotinas laisvos žemės plotas, šio projekto organizatorius su šiuo įsiterpusiu parduotinu laisvos žemės plotu besiribojančių žemės sklypų savininkus jų deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresais ir Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje arba tik Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje, jeigu deklaruotos gyvenamosios vietos ar buveinės adresai nežinomi, apie galimybę pirkti įsiterpusio parduotino laisvos žemės ploto dalį informuoja Žemės reformos žemėtvarkos projektų ir jiems prilyginamų žemės sklypų planų rengimo ir įgyvendinimo metodikos nustatyta tvarka.

Kai laikydamiesi nustatytos tvarkos ir terminų pageidavimą pirkti įsiterpusį parduotiną laisvos žemės plotą pareiškia keli besiribojančių žemės sklypų savininkai, įsiterpęs parduotinas laisvos žemės plotas parduodamas dalimis pagal šių savininkų rašytinį susitarimą. Jeigu besiribojančių žemės sklypų savininkai nesusitaria dėl jiems tenkančių įsiterpusio parduotino laisvos žemės ploto dalių, šios dalys nustatomos proporcingai žemės sklypo kraštinės, kuria ribojasi su įsiterpusiu parduotinu laisvos žemės plotu, ilgiui.

Jeigu įsiterpęs žemės plotas ta pačia kraštine (toliau – bendra kraštinė) ribojasi su dviem ar daugiau tarpusavyje besiribojančių žemės sklypų, kiekvieno besiribojančio žemės sklypo savininkui (bendraturčiams) gali būti parduodamas tik tas įsiterpęs valstybinės žemės plotas, kuris būtų gaunamas prailginus besiribojančių žemės sklypų šonines kraštines, kurios statmenai kirstų įsiterpusio žemės ploto bendrą kraštinę.

Kiekvienam besiribojančio žemės sklypo savininkui suprojektuojamas atskiras įsiterpęs valstybinės žemės sklypas.

5. Jeigu asmuo miršta, teisę pirkti iš valstybės jo naudotą asmeninio ūkio žemę įgyja jo įpėdiniai.

6. Mirus asmeniui, kuris už suteiktą ir naudojamą žemės sklypą nustatyta tvarka sumokėjo įmokas pinigais arba valstybės vienkartinėmis išmokomis, teisę pirkti šį žemės sklypą įgyja jo įpėdiniai, kuriems įskaitoma suma, mirusiojo asmens sumokėta už perkamą žemės sklypą.

7. Žemės sklypų pardavimą organizuoja Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys.

Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys per 30 kalendorinių dienų nuo prašymo parduoti žemės sklypą ir dokumentų, kuriuos privalo pateikti asmuo, pageidaujantis pirkti žemės sklypą, gavimo prašymą parduoti žemės sklypą pateikusį asmenį raštu informuoja, ar bus rengiami dokumentai pirkimo–pardavimo sutarčiai sudaryti. Jeigu priimamas sprendimas atsisakyti rengti dokumentus pirkimo–pardavimo sutarčiai sudaryti, jame išdėstomi atsisakymo motyvai ir nurodoma, kad sprendimas gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

Sprendimas parduoti žemės sklypą turi būti priimtas ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo žemės valdos projekto ar teritorijų planavimo dokumento patvirtinimo dienos.

8. Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys parduoda žemės sklypą, turėdamas šiuos dokumentus:

8.1. žemės valdos projektą ar teritorijų planavimo dokumentą, kurio priede nurodytas žemės valdos projekte ar teritorijų planavimo dokumente suformuoto parduoti žemės sklypo numeris, plotas, jį pageidavusio pirkti fizinio asmens vardas ir pavardė, gyvenamosios vietovės adresas, asmens kodas; jeigu valstybinės žemės sklypą pageidauja pirkti juridinis asmuo, prašyme turi būti nurodyta juridinio asmens teisinė forma, pavadinimas, kodas ir buveinė;

8.2. žemės sklypo planą su nustatytais žemės sklypų ribų posūkio taškais ir riboženklių koordinatėmis valstybinėje koordinačių sistemoje (toliau – žemės sklypo planas) ir šį žemės sklypą apibūdinančius kadastro duomenis;

8.3. prašymą parduoti žemės sklypą; jeigu žemės sklypą pageidauja pirkti du ar daugiau asmenų bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise, jie pateikia prašymą, pasirašytą visų pirkėjų (arba vieno iš jų, turinčio notaro patvirtintą įgaliojimą atstovauti kitiems pirkėjams); prašyme turi būti nurodyta:

8.3.1. atsiskaitymo su valstybe už perkamą žemės sklypą būdas – iš karto ar išsimokėtinai;

8.3.2. statinių ir įrenginių, esančių prašomame parduoti žemės sklype, unikalūs numeriai (kai asmuo pageidauja pirkti žemės ūkio veiklai naudojamiems statiniams ir įrenginiams eksploatuoti reikalingą žemės sklypą);

8.4. asmens tapatybę patvirtinančio dokumento įstatymų nustatyta tvarka patvirtintą kopiją (kai žemės sklypą pageidauja pirkti fizinis asmuo) arba užsienio juridinio asmens ar kitos užsienio organizacijos registravimo pažymėjimą arba jį atitinkantį dokumentą, išskyrus tuos atvejus, kai valstybinės žemės sklypą pageidauja pirkti užsienio juridinis asmuo ar kita užsienio organizacija, įsteigę Lietuvoje atstovybę ar filialą (kai žemės sklypą pageidauja pirkti užsienio juridinis asmuo arba kita užsienio organizacija);

8.5. dokumentą, kurio pagrindu asmuo naudojasi žemės sklypu (jeigu šis sklypas jam buvo suteiktas naudotis);

8.6. paveldėjimo teisės liudijimą (kai žemės sklypą pageidauja pirkti mirusio asmeninio ūkio naudotojo įpėdinis arba asmens, kuris už suteiktą ir naudojamą žemės sklypą nustatyta tvarka sumokėjo įmokas pinigais ir (ar) valstybės vienkartinėmis išmokomis, įpėdinis);

8.7. dokumentą, patvirtinantį, kad fizinis asmuo sumokėjo už nustatyta tvarka ir sąlygomis leistą pirkti žemės ūkio paskirties žemės sklypą pinigais ir (ar) valstybės vienkartinėmis išmokomis (kai fizinis asmuo yra sumokėjęs už nustatyta tvarka ir sąlygomis leistą pirkti žemės sklypą pagal mokėjimo pranešimus).

9. Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys įsiterpusius parduotinus laisvos žemės plotus (jų dalis) parduoda turėdamas prašymą pirkti įsiterpusį laisvos žemės plotą (jo dalį) ir Taisyklių 8.1, 8.2 ir 8.4 papunkčiuose nurodytus dokumentus, kuriuos pateikia asmuo, pageidaujantis ir turintis teisę pirkti įsiterpusį laisvos žemės plotą (jo dalį).

Prašyme turi būti nurodyta prašomo parduoti įsiterpusios laisvos žemės ploto buvimo vieta, atsiskaitymo su valstybe už perkamą įsiterpusį laisvos žemės plotą (jo dalį) būdas – iš karto ar išsimokėtinai, taip pat nuosavybės teise valdomo besiribojančio žemės sklypo kadastro numeris.

10. Taisyklių 8.2–8.7 papunkčiuose nurodytus dokumentus pateikia asmuo, pageidaujantis pirkti žemės sklypą, išskyrus perkančius įstatymų nustatyta tvarka suteiktus ir naudojamus asmeniniam ūkiui žemės sklypus asmenis, kurie nepageidauja savo lėšomis sumokėti už žemės sklypo plano rengimo ir šio žemės sklypo kadastro duomenų nustatymo darbus. Šie asmenys Nacionalinės žemės tarnybos teritoriniam padaliniui pateikia Taisyklių 8.3–8.7 papunkčiuose nurodytus dokumentus. Kai parduodamas įstatymų nustatyta tvarka suteiktas ir naudojamas asmeniniam ūkiui žemės sklypas, žemės sklypo plano rengimo ir šio žemės sklypo kadastro duomenų nustatymo darbus organizuoja Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys.

Užsienio valstybėse išduoti užsienio juridinių asmenų ar kitų užsienio organizacijų dokumentai turi būti legalizuoti pagal Dokumentų legalizavimo ir tvirtinimo pažyma (apostille) tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 30 d. nutarimu Nr. 1079 „Dėl Dokumentų legalizavimo ir tvirtinimo pažyma (apostille) tvarkos aprašo patvirtinimo“.

11. Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys, gavęs Taisyklių 8 punkte nurodytus dokumentus, per 20 darbo dienų atlieka šiuos darbus:

11.1. sutikrina asmens pateiktus duomenis, pridėdamas išrašus prie asmens pateiktų prašymo ir kitų dokumentų, nurodytų Taisyklių 8 punkte, su Juridinių asmenų registro duomenimis, kuriais patvirtinamas Lietuvos Respublikos juridinio asmens įregistravimas (jeigu žemės sklypą pageidauja pirkti Lietuvos Respublikos juridinis asmuo), arba Juridinių asmenų registro duomenimis, kuriais patvirtinamas užsienio juridinio asmens ar kitos užsienio organizacijos Lietuvoje įsteigtos atstovybės ar filialo įregistravimas ir informacija apie atstovybę ar filialą įsteigusį asmenį (jeigu žemės sklypą pageidauja pirkti užsienio juridinis asmuo ar kita užsienio organizacija, įsteigę Lietuvoje atstovybę ar filialą), ir Nekilnojamojo turto registro centrinio duomenų banko duomenimis, kuriais patvirtinama:

11.1.1. statinių ir įrenginių, esančių žemės sklype, daiktinių teisių į juos, šių teisių suvaržymų ir juridinių faktų įregistravimas (kai asmuo pageidauja pirkti žemės ūkio veiklai naudojamiems statiniams ir įrenginiams eksploatuoti reikalingą žemės sklypą);

11.1.2. žemės sklypo, kuris ribojasi su parduodamu įsiterpusiu laisvos žemės plotu, daiktinių teisių į jį, šių teisių suvaržymų ir juridinių faktų įregistravimas (kai asmuo pageidauja pirkti įsiterpusį parduotiną laisvos žemės plotą (jo dalį);

11.1.3. ar asmeniui perkant žemės sklypą nebus viršytas Lietuvos Respublikos žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatyme nustatytas maksimalus įsigyjamos nuosavybės teise žemės ūkio paskirties žemės plotas;

11.2. įregistruoja žemės sklypą Nekilnojamojo turto registre; už žemės sklypo ir Nacionalinės žemės tarnybos patikėjimo teisės į šį žemės sklypą įregistravimą Nekilnojamojo turto registre sumokama pirkėjo lėšomis;

11.3. parengia valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties (Taisyklių 1 priedas) projektą.

12. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodoma:

12.1. Žemės sklypo pardavėjas.

12.2. Žemės sklypo pirkėjas.

12.3. Perkamo žemės sklypo plotas (0,0001 hektaro tikslumu). Jeigu žemės sklypą pageidauja pirkti du ar daugiau asmenų bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise, nurodomas kiekvienam asmeniui numatomos parduoti žemės sklypo dalies plotas.

12.4. Žemės sklypo kaina. Jeigu žemės sklypą pageidauja pirkti du ar daugiau asmenų bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise, nurodoma kiekvieno bendraturčio pageidaujamos pirkti žemės sklypo dalies kaina.

12.5. Atsiskaitymo už įsigytą žemės sklypą terminų sąlygos ir kontrolė.

12.6. Pagrindinė žemės naudojimo paskirtis ir (ar) būdas (būdai).

12.7. Specialiosios žemės ir miško naudojimo sąlygos.

12.8. Žemės servitutai.

12.9. Statinių ir įrenginių, esančių žemės sklype, unikalūs numeriai.

12.10. Pirkėjo įsipareigojimai ir atsakomybė už jų nevykdymą, sutarties įsigaliojimo terminas ir sąlygos.

12.11. Pirkėjo pareiga už įsiskolinimo likutį (likusią sumokėti kainos dalį) mokėti 5 procentus metinių palūkanų ir tai, kad nustatytu laiku nesumokėjus metinės skolos sumos ir palūkanų skaičiuojami delspinigiai – 0,05 procento privalomos mokėti sumos už kiekvieną pradelstą dieną.

12.12. Pirkėjo pareiga savo lėšomis per 3 mėnesius nuo žemės sklypo perdavimo dienos įregistruoti nuosavybės teisę į žemės sklypą Nekilnojamojo turto registre.

12.13. Sąlyga, kad išsimokėtinai parduotas valstybinės žemės sklypas laikomas įkeistu valstybei nuo jo perdavimo pirkėjui momento, užtikrinant pirkėjo prievolę sumokėti įsiskolinimą už perkamą išsimokėtinai valstybinės žemės sklypą. Sutartyje taip pat nurodoma, kad nustatęs, jog pirkėjas per sutartyje nurodytus terminus nesumokėjo metinės (-ių) įmokos (-ų) ir (arba) palūkanų už įsiskolinimo likutį, pardavėjas registruotu paštu išsiunčia pirkėjui pranešimą apie valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties vykdymą, nurodydamas per mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos padengti vėluojamą sumokėti įsiskolinimo dalį ir delspinigius. Jeigu pirkėjas per mėnesį nuo pranešimo gavimo nesumoka šios sumos, pardavėjas registruotu paštu siunčia pakartotinį pranešimą. Jeigu pirkėjas per mėnesį nuo pakartotinio pranešimo gavimo nesumoka pranešime nurodytos sumos, jam išsiunčiamas reikalavimas per mėnesį nuo rašto gavimo dienos sumokėti visą valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą valstybinės žemės sklypo kainą, palūkanas ir delspinigius. Jeigu pranešimų ar reikalavimo nepavyksta įteikti, pranešimo ar reikalavimo turinys paskelbiamas Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje. Tokiu atveju pranešimai ar reikalavimas laikomi įteiktais jų paskelbimo Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje dieną. Pirkėjui per mėnesį neįvykdžius reikalavimo sumokėti visą valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą valstybinės žemės sklypo kainą, palūkanas ir delspinigius, pardavėjas kreipiasi į notarą dėl vykdomojo įrašo atlikimo.

12.14. Sąlyga, kad pirkėjas apmoka valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo ir priverstinės hipotekos nustatymo ir įregistravimo išlaidas.

12.15. Kitos sąlygos ir apribojimai, nustatyti įstatymuose ir kituose teisės aktuose, taikytini parduodamam žemės sklypui.

13. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodoma, kad teisė keisti pagrindinę žemės naudojimo paskirtį įgyjama ne anksčiau kaip po 5 metų nuo žemės sklypo įsigijimo dienos. Šis apribojimas įregistruojamas Nekilnojamojo turto registre. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte įrašoma sąlyga, kad nustačius, jog pagal Lietuvos Respublikos žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatymą įsigytas žemės sklypas naudojamas ne pagal paskirtį, valstybė įgyja teisę atpirkti šį žemės sklypą už tokią pat kainą, už kurią jis įsigytas iš valstybės.

Jeigu žemės sklypą perka asmuo, kuriam taikomas Lietuvos Respublikos žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinajame įstatyme nustatytas žemės sklypo kainą mažinantis koeficientas, valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte įrašoma sąlyga, kad šis asmuo teisę tokiu būdu įsigytą žemės sklypą perleisti kitiems asmenims įgyja ne anksčiau kaip po 5 metų nuo šios žemės įsigijimo dienos.

Jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai, valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodoma, kad paskesnis įkeisto žemės sklypo įkeitimas neleidžiamas ir asmuo, visiškai neatsiskaitęs už įsigytą žemės sklypą, neturi teisės jo perleisti kitiems asmenims.

Nekilnojamojo turto registre registruojant pirkėjo, įsigijusio išsimokėtinai žemės sklypą, nuosavybės teisę į šį žemės sklypą, daroma žyma apie apribojimus įkeisti ar perleisti tokį žemės sklypą.

14. Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys parengtą valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projektą per 20 darbo dienų suderina su pirkėju, kuris raštu patvirtina, kad sutinka su perkamo žemės sklypo kaina ir kitomis sutarties projekte išdėstytomis žemės sklypo pirkimo sąlygomis.

Nacionalinės žemės tarnybos vadovas ar jo įgaliotas teritorinio padalinio vadovas per 10 darbo dienų nuo valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekto suderinimo su pirkėju priima sprendimą parduoti žemės sklypą arba prašymo netenkinti (pasikeitus teisės aktų nuostatoms ar atsiradus aplinkybėms, kuriomis žemės sklypo pagal teisės aktų nuostatas negalima privatizuoti). Jeigu priimamas sprendimas prašymo netenkinti, jame išdėstomi šio sprendimo motyvai ir nurodoma, kad sprendimas gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka. Jeigu priimamas sprendimas žemės sklypą parduoti, jame nurodoma, kad žemės sklypą leidžiama parduoti valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodytomis sąlygomis (arba atitinkamai tas sąlygas papildžius ir pakeitus).

15. Nacionalinės žemės tarnybos teritorinis padalinys, priėmęs sprendimą parduoti žemės sklypą, ne vėliau kaip per 5 darbo dienas įteikia pirkėjui pranešimą (pasirašytinai arba registruotu laišku su įteikimu), kuriame nurodo valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties pasirašymo vietą ir laiką. Taip pat nurodoma suma, kurią pirkėjas turi sumokėti už parduodamą žemės sklypą ir kuri apskaičiuojama iš valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte nurodytos žemės sklypo kainos atėmus sumą, pirkėjo sumokėtą už valstybinės žemės sklypo ir valstybinės žemės pardavėjo patikėjimo teisės įregistravimą Nekilnojamojo turto registre, taip pat finansų įstaiga (skyrius, filialas) ir sąskaitos, į kurią turi būti pervedama nurodyta suma, numeris. Jeigu valstybinės žemės sklypas perkamas išsimokėtinai, pranešime taip pat nurodomos priverstinės hipotekos nustatymo ir įregistravimo išlaidos, kurias pirkėjas turi apmokėti iki pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo.

Pranešime nurodyta suma (arba jos dalis, jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai) sumokama iki valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo, tačiau ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo pranešimo gavimo.

Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartis pasirašoma sutartu laiku, tačiau ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo pranešimo gavimo.

16. Pirkėjas, sumokėjęs nurodytą sumą (arba jos dalį, jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai), su dokumentu, patvirtinančiu, kad nurodyta suma (arba jos dalis, jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai) sumokėta, sutartu laiku atvyksta į pranešime nurodytą vietą pasirašyti valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties.

Jeigu žemės sklypą perka du ar daugiau asmenų bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise, valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartį pasirašo visi pirkėjai (arba vienas iš jų, pateikęs notaro patvirtintą įgaliojimą atstovauti kitiems pirkėjams).

Jeigu pirkėjas per 3 mėnesius nuo pranešimo, kad jis turi sumokėti valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties projekte numatytą žemės sklypo kainą, gavimo nesumoka nurodytos sumos (arba jos dalies, jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai) ir neatvyksta pasirašyti sutarties, Nacionalinės žemės tarnybos vadovas arba jo įgaliotas teritorinio padalinio vadovas priima naują sprendimą neparduoti valstybinės žemės sklypo.

Jeigu pirkėjas sumoka nurodytos sumos dalį, kai žemės sklypas perkamas išsimokėtinai, tačiau per 3 mėnesius nuo pranešimo gavimo neatvyksta pasirašyti sutarties, Nacionalinės žemės tarnybos vadovas arba jo įgaliotas teritorinio padalinio vadovas priima naują sprendimą neparduoti valstybinės žemės sklypo. Tokiu atveju per 10 darbo dienų nuo sprendimo neparduoti žemės sklypo priėmimo grąžinama sumokėta pinigų suma.

Priėmus sprendimą neparduoti valstybinės žemės sklypo, šis žemės sklypas valdomas, naudojamas ir juo disponuojama teisės aktų nustatyta tvarka.

17. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartį pasirašo Nacionalinės žemės tarnybos vadovas arba jo įgaliotas teritorinio padalinio vadovas. Ši sutartis tvirtinama notaro. Kartu su pasirašyta sutartimi pirkėjui įteikiamas žemės sklypo planas. Jeigu žemės sklypą nusiperka du ar daugiau asmenų bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise, po vieną valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties egzempliorių įteikiama kiekvienam asmeniui.

18. Valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo išlaidos, įskaitant atlyginimą notarui, ir priverstinės hipotekos nustatymo ir įregistravimo išlaidos (jeigu valstybinės žemės sklypas perkamas išsimokėtinai) apmokamos pirkėjo lėšomis.

19. Nuosavybės teisė į žemės sklypą pirkėjui pereina nuo žemės sklypo perdavimo, kuris įforminamas valstybinės žemės sklypo perdavimo ir priėmimo aktu. Šį aktą pasirašo pirkėjas ir Nacionalinės žemės tarnybos teritorinio padalinio vadovas (šių Taisyklių 2 priedas). Žemės sklypo perdavimo ir priėmimo aktas pasirašomas per 3 darbo dienas nuo valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties sudarymo.

––––––––––––––––––––

Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisyklių

1 priedas

(Sutarties pavyzdys)

VALSTYBINĖS ŽEMĖS PIRKIMO–PARDAVIMO SUTARTIS

_____________Nr._______

(data)

______________________

(sudarymo vieta)

Lietuvos Respublikos valstybė, atstovaujama

(institucijai, priimančiai sprendimą parduoti

žemės sklypą, atstovaujančio asmens pareigos, vardas ir pavardė)

arba jo (jos) įgalioto (-os)

(pareigos, vardas ir pavardė)

pagal	, toliau vadinamo (-os) pardavėju,

(įgaliojimo pagrindas, dokumento data, numeris)

ir

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio asmens ar kitos

užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė)

, toliau vadinamas (-i) pirkėju, atstovaujamas (-i)* Pildoma, jeigu pardavėjui ir (ar) pirkėjui atstovauja jų įgaliotieji asmenys.

(vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas)

pagal	, sudarėme šią sutartį:

(atstovavimo pagrindas, dokumento data, numeris)

1. Pardavėjas parduoda, o pirkėjas perka	ha

(plotas skaičiais – 0,0001 hektaro tikslumu)

žemės sklypą Nr.	, esantį

(kadastro numeris)

.

(adresas – gatvė, kaimas, miestas, rajonas)

2. Žemės sklypo:

2.1. kaina	Eur;

(suma skaičiais ir žodžiais)

2.2. pagrindinė žemės naudojimo paskirtis ir (ar) būdas (būdai)

;

2.3. specialiosios žemės ir miško naudojimo sąlygos** Jeigu žemės sklypas yra saugomoje teritorijoje, papildomai nurodomas saugomos teritorijos pavadinimas, nekilnojamosios kultūros vertybės kodas ir šios vertybės specialiosios naudojimo sąlygos.

;

(pavadinimas, kodas)

2.4. žemės servitutai

;

2.5. žemės sklype esančių statinių ir / ar įrenginių, jeigu jų yra, unikalūs numeriai

;

2.6. kitos sąlygos ir apribojimai

.

3. Už žemės sklypą sumokėjo:

Eil. Nr.	Pirkėjo vardas ir pavardė; Lietuvos arba užsienio juridinio asmens ar kitos užsienio organizacijos pavadinimas	Sumokėta suma (eurais) skaičiais ir žodžiais
Iš viso

4. *** Žemės sklypas perkamas bendrosios

(dalinės, jungtinės)

nuosavybės teise šiomis dalimis:

4.1.

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio asmens

ar kitos užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė; perkamos dalies plotas

;

0,0001 hektaro tikslumu; kaina skaičiais ir žodžiais)

4.2.

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio asmens

ar kitos užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė; perkamos dalies plotas

;

0,0001 hektaro tikslumu; kaina skaičiais ir žodžiais)

4.3.

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio asmens

ar kitos užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė; perkamos dalies plotas

.

0,0001 hektaro tikslumu; kaina skaičiais ir žodžiais)

5. Kitos sąlygos ir apribojimai, nustatyti įstatymuose ir kituose teisės aktuose

.

6. Pirkėjas įsipareigoja įsigytą nuosavybėn žemės sklypą naudoti pagal šios sutarties 2.2 papunktyje nurodytą pagrindinę žemės naudojimo paskirtį, žemės sklypo naudojimo būdą, laikytis jos 2.3 papunktyje nurodytų specialiųjų žemės ir miško naudojimo sąlygų, 2.4 papunktyje nurodytų žemės servitutų ir 2.5 papunktyje nurodytų kitų apribojimų.

7. Pirkėjas įgyja teisę perleisti žemės sklypą kitiems asmenims:

7.1. **** Pildoma, jeigu žemės sklypas perkamas bendrosios (dalinės, jungtinės) nuosavybės teise. **** Ši sąlyga įrašoma, jeigu pirkėjas perka žemės sklypą išsimokėtinai. ne anksčiau, negu pirkėjas sumokės visą žemės sklypo kainą;

7.2. ***** ** Ši sąlyga įrašoma, jeigu žemės sklypą perka asmuo, kuriam taikomas Lietuvos Respublikos žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinajame įstatyme nustatytas žemės sklypo kainą mažinantis koeficientas. ne anksčiau kaip po 5 metų nuo žemės sklypo įsigijimo dienos.

8. Pirkėjas įgyja teisę keisti pagrindinę žemės naudojimo paskirtį ne anksčiau kaip po 5 metų nuo žemės sklypo įsigijimo dienos. Nustačius, kad žemės sklypas naudojamas ne pagal paskirtį, valstybė įgyja teisę Lietuvos Respublikos civilinio kodekso nustatyta tvarka atpirkti šį žemės sklypą už tą pačią kainą, už kurią jis įsigytas iš valstybės.

9. Už šioje sutartyje numatytų žemės naudojimo sąlygų ir veiklos apribojimų nevykdymą pirkėjas atsako pagal įstatymus.

10. Nuosavybės teisė į žemės sklypą pirkėjui pereina nuo žemės sklypo perdavimo dienos. Žemės sklypo perdavimas įforminamas valstybinės žemės sklypo perdavimo ir priėmimo aktu.

11. Prie šios sutarties pridedamas parduodamo žemės sklypo planas M 1:

, kaip neatskiriama sudedamoji šios sutarties dalis.

12. Sutarties sudarymo išlaidas, įskaitant atlyginimą notarui, ir priverstinės hipotekos nustatymo ir įregistravimo išlaidas (jeigu žemės sklypas perkamas išsimokėtinai) sumoka pirkėjas. Nuosavybės teisė į žemės sklypą ir apribojimai perleisti, įkeisti ir (arba) keisti pagrindinę žemės sklypo naudojimo paskirtį, nustatyti iš valstybės įgytam žemės sklypui, įregistruojami Nekilnojamojo turto registre pirkėjo lėšomis per 3 mėnesius nuo žemės sklypo perdavimo dienos. Jeigu pirkėjas vengia įregistruoti nuosavybės teisės perėjimo faktą, pardavėjas turi kreiptis į teismą su prašymu įregistruoti valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartį ir atlyginti nuostolius, turėtus dėl sutarties neįregistravimo.

13. **** Išsimokėtinai parduotas žemės sklypas laikomas įkeistu valstybei nuo jo perdavimo pirkėjui momento, užtikrinant pirkėjo prievolę sumokėti įsiskolinimą už perkamą išsimokėtinai žemės sklypą.

14. **** Pirkėjas už įsiskolinimo likutį (likusią sumokėti kainos dalį) moka 5 procentus metinių palūkanų.

15. **** Pirkėjas įsipareigoja metines įmokas ir palūkanas už įsiskolinimo likutį (likusią sumokėti kainos dalį) sumokėti ne vėliau kaip iki kitų metų sausio 15 dienos. Jeigu pirkėjas praleidžia mokėjimo terminą, už kiekvieną pradelstą dieną skaičiuojami delspinigiai – 0,05 procento privalomos mokėti įsiskolinimo likučio (likusios sumokėti kainos dalies) sumos: metinės įmokos ir palūkanų.

16. **** Nustatęs, kad pirkėjas per sutartyje nurodytus terminus nesumokėjo metinės (-ių) įmokos (-ų) ir (arba) palūkanų už įsiskolinimo likutį, pardavėjas registruotu paštu išsiunčia pirkėjui pranešimą apie valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties vykdymą, nurodydamas per mėnesį nuo pranešimo gavimo padengti vėluojamą sumokėti įsiskolinimo dalį ir delspinigius. Jeigu pirkėjas per mėnesį nuo pranešimo gavimo nesumoka šios sumos, pardavėjas registruotu paštu siunčia pakartotinį pranešimą. Jeigu pirkėjas per mėnesį nuo pakartotinio pranešimo gavimo nesumoka pranešime nurodytos sumos, jam išsiunčiamas reikalavimas per mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos sumokėti visą valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą valstybinės žemės sklypo kainą, palūkanas ir delspinigius. Jeigu pranešimų ar reikalavimo nepavyksta įteikti, pranešimo ar reikalavimo turinys paskelbiamas Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje. Tokiu atveju pranešimai ar reikalavimas laikomi įteiktais jų paskelbimo Nacionalinės žemės tarnybos interneto svetainėje dieną. Pirkėjui per mėnesį neįvykdžius reikalavimo sumokėti visą valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartyje nustatytą valstybinės žemės sklypo kainą, palūkanas ir delspinigius, pardavėjas kreipiasi į notarą dėl vykdomojo įrašo atlikimo.

17.****** Ši sąlyga įrašoma, jeigu pirkėjas perka įsiterpusį žemės sklypą. Pirkėjas įsipareigoja įsigytą įsiterpusį žemės sklypą per 6 mėnesius nuo šios sutarties sudarymo sujungti su pirkėjui nuosavybės teise priklausančiu besiribojančiu žemės sklypu į vieną žemės sklypą savo lėšomis. Nustatytu laiku nesujungus žemės sklypų, pardavėjas reikalaus įvykdyti sutarties sąlygą arba inicijuos valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutarties nutraukimą įstatymų nustatyta tvarka.

18. Sutartis sudaryta __ egzemplioriais, kurių po vieną paliekama pardavėjui ir notarui, kiti _______ egzemplioriai įteikiami	.

(pirkėjo ar jam atstovaujančio asmens vardas ir pavardė)

Pardavėjas	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

A.	V.

Pirkėjas (-ai)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

A.	V. (jeigu reikalavimas turėti antspaudą nustatytas juridinio asmens steigimo dokumentuose arba įstatymuose)

––––––––––––––––––––

Valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo taisyklių

2 priedas

(Akto pavyzdys)

VALSTYBINĖS ŽEMĖS SKLYPO PERDAVIMO IR PRIĖMIMO AKTAS

________________ Nr._______

(data)

_______________________________

(sudarymo vieta)

(institucijai, priimančiai sprendimą parduoti žemės sklypą, atstovaujančio asmens pareigos, vardas, pavardė)

arba jo (jos) įgaliotas (-a)

(pareigos, vardas ir pavardė, įgaliojimo pagrindas, dokumento data, numeris)

perduoda, o

(fizinio asmens vardas ir pavardė, asmens kodas, adresas; Lietuvos arba užsienio juridinio

,

asmens ar kitos užsienio organizacijos teisinė forma, pavadinimas, kodas, buveinė)

atstovaujamas (-a)

(vardas ir pavardė, asmens kodas)

pagal	,

(atstovavimo pagrindas, dokumento data, numeris)

priima pagal valstybinės žemės pirkimo–pardavimo sutartį Nr. ___, sudarytą	,

(sudarymo data)

parduotą žemės ūkio paskirties žemės sklypą	.

(adresas ir kadastro numeris)

Nuosavybės teisė į įsigytą iš valstybės žemės sklypą pirkėjui pereina nuo šio akto pasirašymo dienos.

Šis aktas surašytas ___ egzemplioriais, iš kurių vienas perduodamas pardavėjui, kitas (kiti) ____ – pirkėjui (pirkėjams).

Perdavė

Pardavėjas	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

A. V.

Priėmė

Pirkėjas	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

A.	V. (jeigu reikalavimas turėti antspaudą nustatytas juridinio asmens steigimo dokumentuose arba įstatymuose)

––––––––––––––––––––