DRUSKININKŲ SAVIVALDYBĖS TARYBA
SPRENDIMAS
DĖL DRUSKININKŲ SAVIVALDYBĖS KONTROLĖS IR AUDITO TARNYBOS
2010 METŲ VEIKLOS ATASKAITOS
2011 m. kovo 28 d. Nr. T1-43
Druskininkai
Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio 2 dalies 8 punktu, 27 straipsnio 9 dalies 15 punktu, Druskininkų savivaldybės tarybos veiklos reglamento, patvirtinto Druskininkų savivaldybės tarybos 2008 m. gruodžio 4 d. sprendimu Nr. T1-284 „Dėl Druskininkų savivaldybės tarybos veiklos reglamento tvirtinimo“, 142 punktu ir atsižvelgdama į Kontrolės komiteto išvadas (posėdžio 2011 m. kovo d. protokolą Nr. KP- ), Druskininkų savivaldybės taryba n u s p r e n d ž i a :
Pritarti Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2010 metų veiklos ataskaitai (pridedama).
DRUSKININKŲ SAVIVALDYBĖS KONTROLĖS IR AUDITO TARNYBOS 2010 METŲ VEIKLOS ATASKAITA
TURINYS
1. Bendrosios nuostatos ir pagrindiniai veiklos tikslai, uždaviniai bei principai |
...…………………………2 |
2. Audito rezultatai |
...…………………………4 |
2.1. Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2010 metų veiklos plano vykdymas |
…...………………………4 |
2.2. Audito rezultatų poveikis asignavimų valdytojams |
...………………………18 |
3. Audito kokybės užtikrinimas |
.........……………………20 |
4. Kita veikla |
.…………………………20 |
5. Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos finansai |
.…………………………21 |
6. Veiklos tobulinimo galimybės |
………………………….21 |
1. BENDROSIOS NUOSTATOS IR PAGRINDINIAI VEIKLOS TIKSLAI, UŽDAVINIAI BEI PRINCIPAI
Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba (toliau – Tarnyba) yra subjektas, prižiūrintis, ar teisėtai, efektyviai, ekonomiškai ir rezultatyviai valdomas ir naudojamas Savivaldybės turtas bei patikėjimo teise valdomas valstybės turtas, kaip vykdomas Savivaldybės biudžetas ir naudojami kiti piniginiai ištekliai.
Tarnyba yra biudžetinė įstaiga, išlaikoma iš Savivaldybės biudžeto, steigiama Savivaldybės tarybos, savivaldybės kontrolieriaus teikimu. Tarnybai vadovauja ir už jos veiklą atsako savivaldybės kontrolierius. Jis atskaitingas Savivaldybės tarybai.
Savivaldybės taryba savivaldybės biudžete nustato Tarnybai skiriamų asignavimų dydį ir nustato didžiausią valstybės tarnautojų pareigybių ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis ir gaunančių darbo užmokestį iš savivaldybės biudžeto, skaičių šioje Tarnyboje. Tarnybos finansinį, ūkinį ir materialinį aptarnavimą, pagal pasirašytą aptarnavimo sutartį, atlieka Savivaldybės administracija, neviršydama Tarnybos išlaidų sąmatos.
Tarnybos veikla grindžiama nepriklausomumo, teisėtumo, viešumo, objektyvumo ir profesionalumo principais. Tarnyba savo veikloje vadovaujasi Lietuvos Respublikos Konstitucija, Vietos savivaldos ir kitais įstatymais, Valstybinio audito reikalavimais, Valstybės kontrolės parengtomis metodikomis, Druskininkų savivaldybės tarybos reglamentu, Tarnybos nuostatais ir kitais teisės aktais.
Tarnybos veiklos tikslas – kokybiškai ir efektyviai vykdyti savivaldybės kontrolės ir audito subjekto funkcijas, padėti įgyvendinti savivaldybės strategiją, ūkinę ir finansų politiką, atskleisti rezervus, teikti vertinimus, rekomendacijas ir patarimus, susijusius su savivaldybės veikla.
Viena iš svarbiausių mūsų Tarnybos užduočių yra skatinti viešojo sektoriaus atskaitingumą, į rezultatus ir žmonių poreikius orientuotą valdymą, finansų valdymo ir kontrolės sistemų pažangą. Mes pateikiame nuomonę, ar savivaldybės įstaigos ir institucijos mokesčių mokėtojų pinigus ir savivaldybės bei valstybės turtą apskaito teisingai ir naudoja racionaliai bei pagal paskirtį.
Savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba, prižiūrėdama, ar teisėtai ir efektyviai valdomas ir naudojamas savivaldybės ir valstybės turtas ir kaip vykdomas savivaldybės biudžetas, siekia:
· prižiūrėti, kaip vykdomas savivaldybės biudžetas ir naudojami kiti piniginiai ištekliai;
· vykdyti prevencines priemones, kad būtų ištaisyti ir nepasikartotų auditų metu nustatyti teisės aktų pažeidimai;
· skatinti teigiamą ir veiksmingą valstybinio audito poveikį savivaldybės finansų valdymo ir kontrolės sistemai;
· padėti Tarybai vykdyti finansinę kontrolę.
Savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba, įgyvendindama savo funkcijas, atlieka valstybinį auditą, kuris yra dviejų rūšių – finansinis (teisėtumo) ir veiklos.
Tarnybos atliekamo audito išorinę peržiūrą atlieka Valstybės kontrolė.
Finansinio audito tikslas yra įvertinti audituojamo subjekto vidaus kontrolę, įskaitant finansų valdymą, audituojamo subjekto turto (valstybės ar savivaldybės) valdymo, naudojimo, disponavimo juo teisėtumą ir pareikšti nepriklausomą nuomonę dėl finansinių ir kitų ataskaitų tikrumo ir teisingumo.
Finansinis auditas informuoja audito ataskaitų naudotojus, ar galima pasitikėti finansine atskaitomybe, ar ji parodo tai, kas iš tikrųjų įvyko tuo laikotarpiu, ar tai, kas įvyko, yra leistina, teisėta ir tinkamai apskaičiuota ir pateikta.
Finansinio audito metu surenkami įrodymai, leidžiantys pareikšti pagrįstą nuomonę apie tai, ar finansinė atskaitomybė parodo tikrą bei teisingą įstaigos finansinę būklę ir ar audituojamo subjekto ūkinės operacijos buvo vykdomos laikantis Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų. Finansinis auditas pradedamas einamaisiais metais, kad įstaigos turėtų galimybę ištaisyti pastebėtus trūkumus ir klaidas. Susipažinus su įstaigos veikla, apskaita, atskaitomybe, vidaus kontrolės aplinka, išanalizavus išlaidų sąmatų vykdymą bei rezultatus, nustačius riziką, pateikiamos rekomendacijos vadovybei dėl nustatytų klaidų, pažeidimų, neatitikimų.
Veiklos audito tikslas yra įvertinti audituojamo subjekto viešąjį ir vidaus administravimą ekonomiškumo, efektyvumo, ir rezultatyvumo požiūriu ir atskleisti veiklos tobulinimo galimybes.
Audituojamam subjektui pateikiamos rekomendacijos, kaip jis galėtų patobulinti savo veiklą, o tai leistų sutaupyti lėšų arba sumažinti išlaidas, gerinti paslaugų kokybę, stiprinti valdymo, administracinius ir organizacinius procesus, siekti savo tikslų.
Taisyklingai atliktas veiklos auditas leidžia nustatyti subjektų veiklos problemas anksčiau, negu šios problemos gali paveikti subjekto veiklos efektyvumą.
Veiklos auditas – instrumentas, padedantis ieškoti naujų sprendimų, kaip geriau panaudoti turimus išteklius, pasiekti geresnių rezultatų. Tai bendradarbiavimu, naujovių ir iniciatyvų skatinimu grindžiama veikla.
Vadovaujantis Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio 9 dalies 3 ir 4 punktais, savivaldybės kontrolierius sudaro savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos veiklos plano projektą, gavęs savivaldybės tarybos Kontrolės komiteto pritarimą, su šio plano projektu supažindina Valstybės kontrolę ir savivaldybės centralizuotą vidaus audito tarnybą. Kasmet iki einamųjų metų lapkričio 15 d. patvirtina ateinančių metų veiklos planą, organizuoja jo vykdymą ir yra už tai atsakingas. Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos veiklos planą kasmet per 10 dienų nuo jo patvirtinimo pateikia Valstybės kontrolei.
Tarnyba 2010 metais dirbo vadovaudamasi 2008-10-24 Savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-253 „Dėl Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos“ patvirtintais Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos nuostatais bei 2009-11-16 Savivaldybės kontrolieriaus įsakymu Nr. V-2 patvirtintu 2010 metų Tarnybos veiklos planu. Savivaldybės taryba savo sprendimu gali pavesti Tarnybai atlikti auditą, nenumatytą veiklos plane.
2010 METŲ VEIKLOS PLANO VYKDYMAS
Savivaldybėje audito aplinka nuolat kinta: keičiasi Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos, taikomi nauji audito metodai, plečiasi audito apimtys. Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai keliami dideli reikalavimai, nes nuolat tenka formuoti tokią veiklos politiką, kad keičiantis audito aplinkai, būtų pasirenkama tinkama audito strategija (auditų tikslų, krypčių ir apimties nustatymas), laiku įvykdomos suplanuotos ir savivaldybės tarybos pavestos neplaninės užduotys, o audito kokybė atitiktų Valstybinio audito reikalavimus.
Planuojant 2010 metų Tarnybos veiklos apimtis, buvo siekiama apimti rizikingiausias viešojo sektoriaus veiklos sritis ir jose esančias problemas, gauti pakankamai informacijos savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos nuomonei dėl valstybės ir savivaldybės ataskaitų pagrįsti.
Pasirenkant 2010 metų finansinių (teisėtumo) auditų kryptis buvo atsižvelgta į audituojamųjų subjektų paskutinio audito (patikrinimo) laikotarpį (auditą stengiamasi atlikti kartą per 3 metus), apskaitos sudėtingumą - funkcijų bei finansavimo šaltinių skaičių, vykdomų savivaldybės biudžeto programų skaičių, reikšmingus pasikeitimus veikloje – reorganizavimą, struktūrinių padalinių prijungimą, finansinio savarankiškumo suteikimą, vadovų bei buhalterių kaitą, asignavimų dydį procentais nuo bendro patvirtinto savivaldybės biudžeto, savivaldybės Kontrolės komiteto pasiūlymus. Be to, įvertinus ankstesnių metų finansinių (teisėtumo) auditų rezultatus buvo nustatyta sritis, kurioje gali būti didžiausia buhalterinės apskaitos klaidų ir trūkumų rizika. Atsižvelgiant į tai, pasirinkta pagrindinė 2009-2010 metų finansinių (teisėtumo) auditų tyrimo kryptis – savivaldybės ir valstybės turto valdymas, naudojimas ir disponavimas juo.
Pasirenkant 2010 metų veiklos auditų kryptis buvo tobulinamas į rizikos veiksnius ir rezultatus orientuotas valstybinio audito planavimas, todėl daugiausia dėmesio skirta viešojo sektoriaus veiklos sritims, kurios, įvertinus joms skiriamą finansavimą, jose esančias problemas ir jų poveikį visuomenei, pasirinktos kaip prioritetinės:
- savivaldybės ir valstybės turto ir finansų valdymas;
- viešasis administravimas.
Savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba, kaip Savivaldybės kontrolės ir audito subjektas, 2010 metais dirbo vadovaudamasi Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos veiklos nuostatais bei patvirtintu Savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2010 metų veiklos planu (žr. 1 lentelę).
1 lentelė
Eil. Nr. |
Darbo pavadinimas |
Ataskaitos, pažymos ar išvados data ir Nr. |
Pastabos |
1 |
2 |
3 |
4 |
I. Įstatymų nustatyta tvarka privalomos pateikti išvados bei ataskaitos |
|||
1. |
Kontrolės ir audito tarnybos 2011 metų veiklos plano rengimas, svarstymas Kontrolės komitete ir tvirtinimas |
2010-11-09 Nr. V-4 |
Patvirtinta 2010-11-09 savivaldybės kontrolieriaus įsakymu Nr. V-4. 2010-11-16 raštu Nr. S-67 pateikta Lietuvos Respublikos Valstybės kontrolei. |
2. |
Kontrolės ir audito tarnybos 2009 metų veiklos ataskaitos rengimas ir atsiskaitymas Tarybai |
2010-04-30 Nr. T1-72 |
Patvirtinta 2010-04-30 d. Tarybos sprendimu Nr. T1-72 „Dėl Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2009 metų veiklos ataskaitos“. Ataskaita paskelbta savivaldybės interneto puslapyje, o informacija apie ataskaitą paskelbta vietinėje spaudoje, savaitraštyje „Druskonis“. |
3. |
Išvados dėl savivaldybės 2009 metų biudžeto įvykdymo ataskaitos rengimas ir pateikimas Tarybai |
2010-04-21 Nr. 10-04p |
Patvirtinta 2010-04-30 d. Tarybos sprendimu Nr. T1-71 „Dėl 2009 metų Druskininkų savivaldybės biudžeto įvykdymo ataskaitos tvirtinimo“. Išvada: 2009 m. Druskininkų savivaldybės biudžeto įvykdymo ataskaita visais reikšmingais atžvilgiais sudaryta remiantis Lietuvos Respublikos įstatymais ir kitais teisės aktais. Ataskaitoje nurodyti duomenys atitinka duomenis tų ataskaitų, iš kurių jos buvo sudarytos. Ataskaita parodo tikrą ir teisingą savivaldybės finansinių rodiklių būklę. Rekomenduota: Savivaldybės biudžeto asignavimų valdytojams, biudžetinių įstaigų vadovams ir savivaldybės administracijai išanalizuoti įsiskolinimų priežastis, imtis priemonių įsiskolinimams sumažinti ir sudarant bei tvirtinant 2010 ir sekančių metų išlaidų sąmatas numatyti reikiamus asignavimus esantiems įsiskolinimams už suteiktas paslaugas, atliktus darbus ir įsigytas prekes padengti. Iš sutaupytų asignavimų išlaidoms pirmiausia turi būti dengiamas įsiskolinimas. Įstaigų, kurių kreditinis įsiskolinimas palyginus su 2008 m. padidėjo, vadovams neprisiimti papildomų finansinių įsipareigojimų, nepadengus jau esamo įsiskolinimo. |
4.
|
Išvados dėl 2009 metų ataskaitos apie savivaldybei nuosavybės teise priklausantį turtą ir patikėjimo teise valdomą valstybės turtą rengimas ir pateikimas Tarybai |
2010-06-11 Nr. 10-06f |
Nustatyta: Atlikę 2009 metų Druskininkų „Saulės“ pagrindinės mokyklos finansinės atskaitomybės vertinimą, mes negalėjome patvirtinti Išlaidų sąmatų vykdymo 2009 m. gruodžio 31 d. balanso (f. Nr. 1) „Atsiskaitymai su biudžetu“ (36, 69 eil.), „Išlaidos iš biudžeto“ (41 eil.) ir „Atsiskaitymai už socialinio draudimo įmokas“ (67 eil.) eilučių teisingumo, nes Įstaigos apskaitos registro „Didžioji knyga“ duomenys neatitiko su VMI ir VSDFV duomenimis.
Tačiau minėti neatitikimai nėra reikšmingi audituojant Savivaldybės turto 2009 metų ataskaitą (VT-02 metinė), atsižvelgus į bendrą patikimumo ir reikšmingumo lygį.
Audituodami 2009 metų biudžetinių įstaigų finansinę atskaitomybę bei vertinant turto valdymą ir naudojimą mes nustatėme, kad Druskininkų „Saulės“ pagrindinė mokykla nebuvo sudariusi žemės sklypo, kuriame randasi pastatai ir statiniai, panaudos sutarčių su Alytaus apskrities viršininko administracija.
Išvada:
Mūsų nuomone, išskyrus poveikį, kurį turėtų ankstesniuose pastebėjimuose išdėstyti dalykai, Savivaldybės turto 2009 m. ataskaita VT-02 metinė visais reikšmingais atžvilgiais yra parengta ir pateikta pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymą, naudojimą ir disponavimą juo bei atitinka asignavimų valdytojų pateiktus duomenis, iš kurių ji sudaryta.
Nustatyta:
Audito metu nustatyta, kad Savivaldybei 2000-2008 metais perduotą valdyti patikėjimo teise valstybės turtą apskaito, valdo, naudoja ir disponuoja juo ne tik savivaldybės administracija, bet ir kai kurios savivaldybės biudžetinės įstaigos. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 9 straipsnio 2 dalies nuostatomis, savivaldybės biudžetinės įstaigos nėra priskirtos šiame įstatyme nurodytam valstybės turto patikėtinių sąrašui.
Pagal Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymą savivaldybės taryba patikėjimo teise valdomą valstybės turtą biudžetinėms įstaigoms, kurios nėra valstybės turto patikėtiniai, gali perduoti neatlygintinai naudotis pagal panaudos sutartis.
Išvada:
Savivaldybėje vidaus kontrolės sistema (įskaitant finansų valdymą) ne visais atvejais užtikrino, kad valstybės turtas būtų valdomas vadovaujantis teisės aktais.
Nustatyta:
Valstybės turto 2009 m. ataskaita VT-01 ir Savivaldybės turto 2009 m. ataskaita VT-02 Valstybės turto ir Savivaldybės turto finansinę būklę atspindi tiek, kiek leidžia valstybės ir savivaldybės turto apskaitai galiojantys reikalavimai, tačiau neparodo tikros ir teisingos valstybės ir savivaldybės turto finansinės būklės, kadangi:
- viešojo sektoriaus buhalterinės apskaitos ir finansinės atskaitomybės sistema yra nevientisa, neatitinka tarptautinių apskaitos standartų: savivaldybės įmonės ir viešosios įstaigos apskaitą tvarko kaupimo principu, o biudžetinės įstaigos - pinigų principu. Įgyvendinus viešojo sektoriaus apskaitos reformą valstybės ir savivaldybės turtas jau 2010 metais turėtų būti apskaitomas ir atskleidžiamas vienodais turto apskaitos ir vertinimo, duomenų atskleidimo standartais;
- didžioji dalis savivaldybės biudžetinių įstaigų duomenis Turto ataskaitoms pateikė iš neaudituotų finansinių ataskaitų, todėl išlieka rizika, kad tie duomenys gali būti neteisingi (savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba auditavo tik dviejų biudžetinių įstaigų 2009 metų finansines atskaitomybes).
Išvados:
Remdamiesi surinktais įrodymais mes pareiškiame, kad, išskyrus ankstesnėse pastraipose išdėstytus dalykus, 2009 m. Savivaldybės turto ataskaita VT-02 ir Valstybės turto ataskaita VT-01 visais reikšmingais atžvilgiais sudarytos remiantis Lietuvos Respublikos įstatymais ir kitais teisės aktais, jų duomenys atitinka duomenis tų ataskaitų, iš kurių jos buvo sudarytos, jos parodo tikrą ir teisingą valstybės ir savivaldybės turto ir įsipareigojimų būklę.
Rekomenduota:
Savivaldybės tarybai:
- Spręsti klausimą dėl patikėjimo teise valdomo valstybės turto perdavimo savivaldybės biudžetinėms įstaigoms teisės aktų nustatyta tvarka.
Savivaldybės administracijai:
- Savivaldybei patikėjimo teise perduotą valstybės turtą užregistruoti apskaitoje ir, gavus Tarybos įgaliojimą, savivaldybės biudžetinėms įstaigoms perduoti šį turtą neatlygintinai naudotis pagal panaudos sutartis;
- stiprinti vidaus kontrolės sistemą (įskaitant finansų valdymą), užtikrinti, kad valstybės turtas būtų valdomas vadovaujantis teisės aktais. |
II. Kiti Tarnybos 2010 metų veiklos plane numatyti bei atlikti auditai |
|||
|
|||
5. |
Įstaigų auditas |
2010-02-18 Nr. 09-09f
2010-03-15 Nr. 09-12f
2010-03-30 Nr. 10-01f
2010-03-31 Nr. 10-02f
2010-04-22 Nr. 10-03p
2010-05-11 Nr. 10-05p
|
Druskininkų socialinių paslaugų centras Pastebėjimai: 1. Visas patikėjimo teise valdomas turtas yra apskaitytas Įstaigos balanse, tačiau Įstaiga nesudariusi žemės panaudos sutarčių su Alytaus apskrities viršininko administracija. 2. Apie kitus audito metu nustatytus neatitikimus, teisės aktų pažeidimus ir teiktas rekomendacijas Įstaigos direktorius buvo informuotas raštu. Įstaiga iki metinių ataskaitų sudarymo ištaisė klaidas, kurios galėjo turėti įtakos finansinių ataskaitų teisingumui. Išvada: Druskininkų savivaldybės socialinių paslaugų centro 2009 metų finansinės atskaitomybės ataskaitos visais reikšmingais atžvilgiais parengtos ir pateiktos pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius biudžetinių įstaigų buhalterinę apskaitą ir finansinės atskaitomybės sudarymą. Remdamiesi surinktais įrodymais mes pareiškiame, kad, išskyrus ankstesnėse pastraipose išdėstytus dalykus, 2009 metais Druskininkų savivaldybės socialinių paslaugų centre valdant, naudojant ir disponuojant savivaldybės lėšomis ir turtu, juos naudojant įstatymų nustatytiems tikslams, reikšmingų neatitikčių Lietuvos Respublikos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams nenustatėme.
Druskininkų "Saulės" pagrindinė mokykla Nustatyta:
1. 2009 metų inventorizacija atlikta nesivadovaujant Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 719 patvirtintomis „Inventorizacijos taisyklėmis“, t.y., Įstaigos mokėtinos skolos su valstybine mokesčių inspekcija nebuvo inventorizuotos.
2. Įstaigos apskaitos registro „Didžiosios knygos“ duomenys neatitinka Valstybinio socialinio draudimo ir sveikatos draudimo fondų biudžetų lėšų ataskaitoje nurodytiems duomenims:
- 2009-01-01 apskaitos registre „Didžioji knyga“ (171 sąskaita) nurodyta -15486,38 Lt nepriemoka, VSDFV pažymoje - 14222,14 Lt nepriemoka.
- 2009-12-31 apskaitos registre „Didžioji knyga“ (171 sąskaita) nurodyta -13864,58 Lt nepriemoka, VSDFV pažymoje - 12702,92 Lt nepriemoka.
3. Mes nepasisakėme dėl Išlaidų sąmatų vykdymo 2009 m. gruodžio 31 d. balanso (f. Nr. 1) „Atsiskaitymai su biudžetu“ (36, 69 eil.), „Išlaidos iš biudžeto“ (41 eil.) ir „Atsiskaitymai už socialinio draudimo įmokas“ (67 eil.) eilučių teisingumo, nes Įstaigos apskaitos registro „Didžioji knyga“ duomenys neatitiko su VMI ir VSDFV duomenimis.
4. Kas mėnesį neapskaitant pajamų, gautų už diskotekas, formoje Nr. 5 („Biudžetinių įstaigų bei valstybinių mokslo ir studijų institucijų pajamų įmokų į biudžetą ataskaita“) atskirais laikotarpiais (2009-03-31, 2009-06-30, 2009-09-30, 2009-12-31) galėjo būti pateikti neteisingi duomenys apie Įstaigos pajamas.
5. Užbalansinėse sąskaitose neapskaityti bilietai 395 Lt vertės sumai (2009-12-31 datai).
6. Nepanaudoti numeruoti blankai Įstaigoje nebuvo inventorizuojami.
7. Biudžeto išlaidų sąmatos įvykdymo 2009 m. gruodžio 31 d. ataskaitos (f. Nr. 2) 2 – 4 eilutės yra neteisingos, t. y. 52,9 tūkst. Lt padidintos, 6 - 7 eilutės 6,3 tūkst. Lt sumažintos, o 75, 82 – 83 eilutės - sumažintos 46,6 tūkst. Lt.
8. Visas patikėjimo teise valdomas turtas yra apskaitomas Įstaigos balanse. Balanse apskaitomų Įstaigos pastatų vertė 2009-12-31 – 3902,2 tūkst. Lt, tačiau Įstaiga nesudariusi žemės panaudos sutarčių su Alytaus apskrities viršininko administracija.
Rekomendacijos: 1. Atliekant inventorizaciją, vadovautis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 719 patvirtintomis „Inventorizacijos taisyklėmis“. 2. Apskaitant išeitines išmokas, vadovautis Lietuvos Respublikos Valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu Nr. 1K-184 „Dėl Lietuvos Respublikos Valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacijos patvirtinimo“ pakeitimo“ nuostatomis. 3. Vedant buhalterinę apskaitą, vadovautis Lietuvos Respublikos įstatymais ir kitais teisės aktais. Nustatyti papildomas apskaitos kontrolės procedūras, kurios užtikrintų teisingą pajamų ir išlaidų įvertinimą ir jų atskleidimą finansinėje atskaitomybėje, laikantis apskaitos principų ir taisyklių, ūkinių įvykių, susijusių su faktinių išlaidų darymu, tikrumą bei jų atitikimą teisės aktų reikalavimams. Išvada: Išskyrus poveikį, kurį turėtų ankstesnėse pastraipose išdėstyti dalykai, Druskininkų „Saulės“ pagrindinės mokyklos 2009 metų finansinės atskaitomybės ataskaitos visais reikšmingais atžvilgiais parengtos ir pateiktos pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius biudžetinių įstaigų buhalterinę apskaitą ir finansinės atskaitomybės sudarymą. Remdamiesi surinktais įrodymais mes pareiškiame, kad, išskyrus ankstesnėse pastraipose išdėstytus dalykus, 2009 metais Druskininkų „Saulės“ pagrindinėje mokykloje valdant, naudojant ir disponuojant savivaldybės lėšomis ir turtu, juos naudojant įstatymų nustatytiems tikslams, reikšmingų neatitikčių Lietuvos Respublikos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams nenustatėme.
UAB „Druskininkų autobusai“ Išvados: 1. Likvidumo rodikliai parodo, kad Bendrovės trumpalaikis turtas nepadengia trumpalaikių įsipareigojimų. Bendrovė nesugebės laiku apmokėti susidariusių skolų, ne bendrieji įsipareigojimai 2009 m. pabaigoje 1,64 karto viršija Bendrovės turtą. Bendrovė finansiškai nepajėgi užtikrinti teikiamų vežimo paslaugų. 2. Pildant kasos operacijų žurnalus, nesivadovauta 2003-09-18 Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko įsakymu Nr. V-255 „Dėl kasos aparatų naudojimo taisyklių patvirtinimo“ patvirtintų „Kasos aparatų naudojimo taisyklių“ 6.2 punkto reikalavimu, nes visuose pateiktų kasos operacijų žurnalų paskutinėse kiekvieno lapo eilutėse nebuvo įrašytos sumos „Iš viso lape“ ir „Iš viso per mėnesį“. Bendrovė pažeidė Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijos 1997-12-01 įsakymu Nr. 443 patvirtintų „Keleiviniame kelių transporte naudojamų bilietų ūkio taisyklių“ reikalavimus apsirūpinant bilietais, juos saugant, nurašant ir naikinant. 3. Bendrovė neįvykdė įsipareigojimų įsigyti ir pradėti naudoti vietinio 9miesto) susisiekimo maršrutuose M3 klasės 37/56 vietų, ne senesnius kaip 9 m., 2 žemagrindžius autobusus iki 2008-07-31. Už sutarties nevykdymą Bendrovei priskaičiuota 109200 Lt bauda. Priskaičiuota bauda sumažintas Druskininkų savivaldybės įsiskolinimas Bendrovei už suteiktas lengvatas ir nuostolių kompensavimą už keleivių vežimą pagal Visuomenės aptarnavimo sutartį. Druskininkų savivaldybė su Bendrove už suteiktas keleivių vežimo paslaugas pilnai atsiskaitė 2010-02-25. 4. 2009 m. nežymiai sumažėjo Bendrovės teikiamų paslaugų savikaina, tačiau žymiai padidėjo veiklos sąnaudos ir finansinės investicinės veiklos sąnaudos. Druskininkų savivaldybė per 2008 – 2009 m. kompensavo 283879,73 Lt Bendrovės nuostolių, patirtų vykdant keleivių pervežimo paslaugą Druskininkų mieste ir priemiestyje. Per tikrinamąjį laikotarpį Druskininkų savivaldybės taryba tris kartus didino bilietų kainą, tuo pačiu prisiimdama vis didesnius įsipareigojimus kompensuoti vežėjui negautas pajamas už lengvatinį keleivių vežimą.
VšĮ Druskininkų jaunimo užimtumo centras Nustatyta: 1. Įstaigoje išankstinė ir einamoji finansų kontrolė, kurią turėtų vykdyti Įstaigos finansininkas, taip pat paskesnioji finansų kontrolė, kurią turėtų vykdyti Įstaigos direktorius, nėra pakankama, t.y., nesilaikoma 2003-12-30 direktoriaus įsakymu Nr. 34 patvirtintų „Finansų kontrolės taisyklių“ 3.1, 4.1, 5.1 punktų. T.y., 2009 m. rugpjūčio mėn. Įstaigos finansininkei du kartus (14 ir 17 dienomis) buvo išmokėtas avansas už rugpjūčio mėn. po 600 Lt. Pinigai grąžinti į sąskaitą tik gruodžio 31 d. Įstaigos apskaitos registre „Didžioji knyga“ sąskaitoje 4141 „Mokėtini atlyginimai“ 2009 m. rugpjūčio mėn. nurodyta du kartus pervesta suma po 600 Lt. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos įstatymo 2001-11-06 įstatymo Nr. IX-574 12 straipsnio 1 dalies („visos ūkinės operacijos ir ūkiniai įvykiai turi būti pagrįsti apskaitos dokumentais. Apskaitos dokumentai surašomi ūkinės operacijos ir ūkinio įvykio metu arba jiems pasibaigus ar įvykus“), antrą kartą išmokėtas avansas nėra pagrįstas jokiu apskaitos dokumentu.
2. Neįvykdyta Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2009-04-06 ataskaitos Nr. 09-03f 3 rekomendacija.
Druskininkų savivaldybės kontrolės ir audito tarnybos 2009-04-06 ataskaitoje Nr. 09-03f buvo rekomenduota kreiptis į Savi valdybės administraciją dėl nenaudojamo turto - Rampos (riedlentėms ir riedučiams), (įsigijimo vertė – 8974,39 Lt, likutinė vertė 2747,17 Lt) pripažinimo netinkamu (negalimu) naudoti ir nurašymo Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001-10-19 nutarimo Nr. 1250 „Dėl pripažinto nereikalingu arba netinkamu (negalimu) naudoti valstybės ir savivaldybių turto nurašymo, išardymo ir likvidavimo tvarkos patvirtinimo“ nustatyta tvarka (3 rekomendacija). Tačiau nenaudojamas turtas (rampa riedlentėms ir riedučiams) iki patikrinimo nenurašytas. Išvada: Mūsų nuomone, išskyrus poveikį, kurį turėtų ankstesnėse pastraipose išdėstyti dalykai Viešosios įstaigos Druskininkų jaunimo užimtumo centras 2009 metų finansinė atskaitomybė bei programų sąmatų įvykdymo ataskaitos visais reikšmingais atžvilgiais parengtos ir pateiktos pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius viešųjų įstaigų buhalterinę apskaitą ir finansinės atskaitomybės sudarymą.
Remdamiesi surinktais įrodymais mes pareiškiame, kad, išskyrus ankstesnėje pastraipoje išdėstytus dalykus, 2009 metais Viešojoje įstaigoje Druskininkų jaunimo užimtumo centras valdant, naudojant ir disponuojant savivaldybės ir valstybės lėšomis ir turtu, juos naudojant įstatymų nustatytiems tikslams, reikšmingų neatitikčių Lietuvos Respublikos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams nenustatėme. Visuotiniam dalininkų susirinkimui siūlome patvirtinti Viešosios įstaigos Druskininkų jaunimo užimtumo centras pateiktą 2009 metų finansinę atskaitomybę.
VšĮ Druskininkų pirminės sveikatos priežiūros centras Išvados:
Mūsų nuomone, Viešosios įstaigos Druskininkų pirminės sveikatos priežiūros centras 2009 metų finansinė atskaitomybė bei programų sąmatų vykdymo ataskaitos visais reikšmingais atžvilgiais parengtos ir pateiktos pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius viešųjų įstaigų buhalterinę apskaitą ir finansinės atskaitomybės sudarymą.
Remdamiesi surinktais įrodymais mes pareiškiame, kad, 2009 metais Viešojoje įstaigoje Druskininkų pirminės sveikatos priežiūros centras valdant, naudojant ir disponuojant savivaldybės ir valstybės lėšomis ir turtu, juos naudojant įstatymų nustatytiems tikslams, reikšmingų neatitikčių Lietuvos Respublikos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams nenustatėme. Visuotiniam dalininkų susirinkimui siūlome patvirtinti Viešosios įstaigos Druskininkų pirminės sveikatos priežiūros centras pateiktą 2009 metų finansinę atskaitomybę.
VšĮ Druskininkų turizmo ir verslo informacijos centras Nustatyta:
2009 m. gegužės 28 d. Viešosios įstaigos Druskininkų turizmo ir verslo informacijos centras patikrinimo pažymoje Nr. 09-06f buvo pateiktos 6 rekomendacijos. Patikrinus pateiktų rekomendacijų įgyvendinimą nustatyta, kad buvo įgyvendintos 4 rekomendacijos (1, 2, 3, 6), 1 rekomendacija ( 5) neįgyvendinta, 1 įgyvendinta dalinai (4 rekomendacija).
Rekomendacijos:
1. Specialų skiriamąjį ženklą su Savivaldybės herbu bei Įstaigos pavadinimu ant Įstaigos automobilio užklijuoti tokiu būdu, kad ženklinimas galėtų būti lengvai pašalinamas nepadarant žalos automobiliui (pvz. lipdukas ir pan.). 2. Atsižvelgus į VMI atliktus užskaitymus, sumažinti iš pažeidimus padariusių asmenų išieškomą sumą 595,53 Lt, t.y. į įstaigos kasą ar atsiskaitomąją sąskaitą įnešti 865,15 Lt. 3. Nepažeidinėti Lietuvos Respublikos Darbo kodekso 169 straipsnio 1 dalies reikalavimų, įstaigos darbuotojams suteikti jiems priklausančias atostogas, tuo sumažinant kaupimus atostogoms.
|
6. |
Veiklos auditas |
2010-09-24 Nr. 10-07v |
UAB „Druskininkų vandentiekis“ Išvados: 1. 2009 m. Bendrovė uždirbo 6386466 Lt arba 36,64 % pajamų mažiau, negu 2008 m. Bendrovės pajamos turi tendenciją mažėti: per 2010 m. 6 mėn. uždirbta 394688 Lt pajamų mažiau, negu 2009 m. I pusmetį, ir 2394771 Lt mažiau, negu 2008 m. I pusmetį. Ženklų pajamų sumažėjimą 2009 metais įtakojo valstybėje 2008 m. pabaigoje prasidėjęs ekonomikos sunkmetis, kurį nulėmė pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. 2. 2009 m. Bendrovė turėjo 3050545 Lt arba 19,32 % mažiau sąnaudų, negu 2008 m. 2009 m. labiausiai didėjo finansinės ir investicinės veiklos (palūkanų), šildymo, nusidėvėjimo, amortizacijos sąnaudos. Mažėjo darbo užmokesčio ir soc. draudimo, elektros, remonto, kitos (patalpų valymas, patalpų apsauga, vanduo ir kanalizacija, skalbimo paslaugos) sąnaudos.
3. 2008 m. pelnas prieš apmokestinimą 1638686 Lt. 2009 m. nuostolis - 1697235 Lt. 2009 m. nuostolį lėmė ženklus pajamų sumažėjimas dėl ekonomikos sunkmečio bei padidėję finansinės ir investicinės veiklos (palūkanų), šildymo, nusidėvėjimo, amortizacijos sąnaudos.
4. Bendrovės veiklos efektyvumo ir skolos rodikliai perspėja, kad Bendrovė artimiausiu metu gali susidurti su sunkumais, atsiskaitydama už savo įsipareigojimus.
Rekomendacijos:
1. Bendrovės valdybai ir vadovybei numatyti priemones Bendrovės veiklos rezultatams pagerinti.
2. Įvykus pokyčiams Lietuvos ūkio raidoje (sumažėjus gyventojų perkamajai galiai, atsiradus daugiau panašias paslaugas teikiančių įmonių), Druskininkų vandens pramogų parko vystymo plano ir marketingo strategija turėtų būti peržiūrėta ir atnaujinta: taikomos lankstesnės kainos, akcijos, siekiant pritraukti daugiau lankytojų ir gauti daugiau pajamų.
3. Siekiant ir toliau išlikti teikiamų paslaugų lyderiu Lietuvoje, reikia peržiūrėti teikiamų paslaugų asortimentą. Reikėtų atsisakyti paslaugų, kurios nėra populiarios lankytojų tarpe, o lankytojams pasiūlyti daugiau naujų ir kokybiškų paslaugų, atsižvelgiant į parko lankytojų pageidavimus ar kitų panašias paslaugas teikiančių Lietuvos ir užsienio įmonių patirtį.
4. Ieškoti būdų kaip sumažinti finansinės ir investicinės veiklos ir šildymo sąnaudas, nes nuo to ateityje gali priklausyti tolesnė Bendrovės veikla.
|
III. Tarnybos 2010 metų veiklos plane numatyti auditai pradedami 2010 metais ir baigiami 2011 metais |
|||
7. |
Finansinis auditas |
2011-03-14 Nr. 10-08f
|
Būsto šildymo išlaidų, išlaidų šaltam ir karštam vandeniui kompensacijų tikrinimas Audito metu pažeidimų nenustatyta.
|
IV. Kontrolės funkcijos |
|||
8. |
Savivaldybės korupcijos prevencijos programoje numatytų priemonių vykdymas |
|
Druskininkų savivaldybės tarybos narių 2010 metų metinių privačių interesų deklaracijų surinkimas ir pateikimas Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai (Deklaracijų papildymas naujais duomenimis). Dalyvavimas Druskininkų savivaldybės Antikorupcinės komisijos posėdžiuose. |
Analizuojant Tarnybos 2010 metų veiklos plano vykdymą, galima išskirti audito programą, įstatymų nustatyta tvarka privalomas pateikti išvadas bei ataskaitas ir veiklos plane numatytas kontrolės priemones.
Savivaldybių kontrolės ir audito tarnybų veikla iš visų audito institucijų išsiskiria tuo, kad ji vienintelė teikia išvadas savivaldybės tarybai apie parengtas savivaldybės mastu finansines ir kitas ataskaitas, išvadas dėl savivaldybės galimybės skolintis lėšas ar išvadas dėl kitų savivaldybės tarybai būtinų sprendimų priėmimo. Savivaldybės taryba per mūsų tarnybą taip pat gauna informaciją apie savivaldybės lėšų ir turto naudojimą.
Visa tai įvertinus, Kontrolės ir audito tarnyba, vykdydama įstatymu jai suteiktus įgaliojimus ir siekdama pateikti savivaldybės tarybai kuo tikslesnę ir objektyvesnę informaciją, planuodama auditus, iš anksto siekia nustatyti tas audituotinas sritis, kuriose tarnybos darbas duotų maksimalią naudą, siekiant tinkamos viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistemos savivaldybėje sukūrimo bei teisėto ir racionalaus savivaldybės lėšų ir turto naudojimo.
Apibendrinant savivaldybės Kontrolės ir audito tarnybos praėjusių metų veiklos rezultatus galima pasakyti, kad darbų atlikta daugiau, negu buvo numatyta veiklos plane: įgyvendinta visa audito programa, audituota 69 proc. visų savivaldybės biudžeto asignavimų, audito subjektai įgyvendino 93 proc. audito rekomendacijų.
2010 metais Tarnyba atliko 5 įstaigų finansinius auditus (iš jų: 2 viešųjų įstaigų 2009 metų finansinės atskaitomybės auditą, 1 viešosios įstaigos 2008 m. pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo), 1 visuomenės aptarnavimo sutarties patikrinimą, 1 veiklos auditą, pateikė išvadą „Dėl Druskininkų savivaldybės (2009 metų) biudžeto įvykdymo ataskaitos“ ir išvadą „Dėl Druskininkų savivaldybės (2009 metų) valstybės ir savivaldybės turto ataskaitų“.
2010 m. audito išvadose buvo reiškiama nuomonė ne tik dėl audituoto subjekto finansinės atskaitomybės ir kitų ataskaitų duomenų tikrumo ir teisingumo, bet ir dėl valstybės ir savivaldybės lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumo ir jų naudojimo įstatymų nustatytiems tikslams.
Auditų metu nustatyti pažeidimai teisės aktų, reglamentuojančių įstaigų buhalterinės apskaitos tvarkymą, Savivaldybės turto naudojimą ir disponavimą juo, inventorizavimą, biudžeto asignavimų valdymą. Įstaigose nepakankamai dėmesio skiriama biudžeto išlaidų sąmatų kontrolei bei finansinės drausmės laikymosi kontrolei.
Vietos savivaldos įstatymo bei Druskininkų savivaldybės tarybos reglamento nustatyta tvarka savivaldybės Kontrolės komitetas periodiškai (kartą į ketvirtį) svarstė Kontrolės ir audito tarnybos veiklos plano vykdymą.
2.2. AUDITO REZULTATŲ POVEIKIS ASIGNAVIMŲ VALDYTOJAMS
Vietos savivaldos įstatymas įpareigoja Tarnybą savo veikloje vadovautis Lietuvos Respublikos įstatymais, kitais norminiais aktais, Valstybinio audito reikalavimais bei Valstybės kontrolės parengtomis metodikomis. Audito metu stengiamasi paveikti audituojamuosius, kad ateityje būtų išvengiama klaidų, būtų stiprinama vidaus kontrolės sistema įstaigose, didinamas veiklos efektyvumas. Bandome efektyviau koordinuoti atliekamus auditus ir išvengti kartais nereikalingo audituojamųjų subjektų trukdymo.
Tarnyba, suvokdama, kaip svarbu užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų rūpestingai naudojamas, valstybinio finansinio audito metu atlieka kur kas didesnį darbą nei to reikėtų tradiciškai vertinant finansinių ataskaitų tikrumą ir teisingumą. Atliekant finansinį auditą vertinama:
· audituoto subjekto vidaus kontrolės sistemos veiksmingumas. Vidaus kontrolės įvertinimo rezultatai kartu su rekomendacijomis dėl vidaus kontrolės procedūrų veiksmingumo didinimo pateikiami audituojamam subjektui;
· tarpinės (trijų ketvirčių) finansinės ataskaitos. Tokio įvertinimo rezultatų pateikimas vadovams suteikia galimybę pataisyti nustatytas klaidas ir pateikti tikslesnius duomenis metinėse finansinėse ataskaitose.
Auditų metu audituojamiems subjektams teikiamos rekomendacijos (žodinės ir raštu):
· dėl turto naudojimo teisėtumo, efektyvumo, turto apsaugos, apskaitos;
· dėl biudžeto asignavimų ir kitų piniginių lėšų naudojimo teisėtumo, ekonomiškumo, ataskaitų patikimumo ir išsamumo;
· dėl vidaus kontrolės sistemos tikslų ir veikimo;
· dėl apskaitos politikos bei taisyklių laikymosi ir kitais klausimais.
Tarnybos atlikti finansiniai auditai davė teigiamų rezultatų, asignavimų valdytojams valdant ir apskaitant savivaldybės biudžeto lėšas ir turtą:
· lyginant pastarųjų metų asignavimų valdytojų finansinio (teisėtumo) audito rezultatus, pasiekta teigiamų rezultatų tobulinant vidaus kontrolę, taisant apskaitos klaidas;
· audito metu nustačius turto apskaitą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus, daugeliu atvejų buvo imtasi priemonių, kad valdomas turtas būtų teisingai apskaitytas ir atskleistas finansinėje atskaitomybėje;
· siekiant didesnio ir reikiamu laiku atliekamo finansinio (teisėtumo) audito poveikio, vertinama įstaigų trijų ketvirčių finansinė atskaitomybė, tai leidžia audituojamiems subjektams laiku ištaisyti klaidas;
· padidėjus savivaldybės skoliniams įsipareigojimams, rekomendavome patvirtinti ilgalaikę skolos valdymo strategiją.
Tarnyba nėra tik vertinantis subjektas. Siekiame tapti audituojamoms įstaigoms patikimais patarėjais ir gerosios patirties skleidėjais viešojo sektoriaus įstaigų veiklos organizavimo, savivaldybės biudžeto piniginių išteklių bei turto naudojimo ir apskaitos srityse.
3. AUDITO PASLAUGŲ KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS
Pastoviai siekiame, kad augtų Tarnybos tarnautojų profesionalumas ir kompetencija, būtų lavinami laikmečio pokyčius atitinkantys įgūdžiai. Siekiant šio tikslo, būtina užtikrinti pakankamą darbuotojų mokymo poreikį. Tarnybos darbuotojai savo profesinius įgūdžius tobulino pagal 2010 metų valstybės tarnautojų mokymo planą, kuris buvo sudarytas atsižvelgiant į Tarnybai skirtus asignavimus.
2010 metais visas dėmesys buvo skiriamas profesiniams mokymams ir kvalifikacijai audito srityje tobulinti, ypač mokymams pagal naujus viešojo sektoriaus apskaitos standartus. Kvalifikacija buvo tobulinama viename seminare, kurio tema „Audito strategija audituojamam subjekte, gerosios praktikos sklaida“.
Tarnyba, savo strateginės veiklos prioritetu laikydama audito kokybę, stiprino auditų kokybės peržiūros vadybą ir siekė, kad kiekvienas auditas būtų atliktas pagal Valstybinio audito reikalavimus, audito išvados būtų objektyvios, pagrįstos patikimais, tinkamais ir pakankamais įrodymais, naudingos savivaldybės institucijoms priimant atitinkamus sprendimus bei valdant ir naudojant savivaldybės išteklius ir turtą.
4. KITA VEIKLA
Tarnybos atlikti auditai neapsprendžia visos Tarnybos veiklos, kadangi buvo atliekamos ir kitos funkcijos, suplanuotos Tarnybos 2010 metų veiklos plane. Buvo organizuojama Tarnybos raštvedyba, tvarkomos dokumentų bylos ir archyviniai dokumentai, inventorizuojami dokumentai asignavimų valdytojų pastoviosiose bylose, rengiami ir leidžiami įsakymai, rengiami įvairių tvarkų aprašai, taisyklės ir kiti dokumentai, susiję su Tarnybos veikla, bei vykdomi kiti darbai, kurie taip pat pareikalavo atitinkamų darbo laiko sąnaudų.
2010 metais Tarnyboje, kaip ir kiekvienais metais, buvo gaunami ir siunčiami dokumentai; nagrinėjami gyventojų skundai, gauti telefonu; konsultuojami biudžetinių įstaigų bei kitų Savivaldybės kontroliuojamų įstaigų darbuotojai įvairiais su apskaita, vidaus kontrole susijusiais ir kitais klausimais.
Kaip ir kiekvienais metais, taip ir 2010 metais savivaldybės kontrolierius surinko Savivaldybės tarybos narių Privačių interesų deklaracijas (deklaracijų papildymą naujais duomenimis) ir nustatyta tvarka bei laiku jas pateikė Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai.
Vietos savivaldos įstatymo nustatyta tvarka auditų ir patikrinimų medžiagą teikėme merui, savivaldybės administracijos direktoriui, tikrinamų įstaigų vadovams, Vyriausybės atstovui Alytaus apskrityje, kas ketvirtį atsiskaitėme Kontrolės komitetui.
Tarnyba dalyvavo Savivaldybių kontrolierių asociacijos veikloje, per kurią sprendžiami aktualūs tarnyboms klausimai, bendradarbiaujant su Lietuvos Respublikos Seimu ir Valstybės kontrole.
5. SAVIVALDYBĖS KONTROLĖS IR AUDITO TARNYBOS FINANSAI
Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad “Savivaldybės taryba savivaldybės biudžete nustato atskirą savivaldybės kontrolieriui (savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai) skiriamų asignavimų dydį. Vadovaujantis Druskininkų savivaldybės Kontrolės ir audito tarnybos 6 punktu, „Savivaldybės taryba savivaldybės biudžete nustato Tarnybai skiriamų asignavimų dydį ir nustato didžiausią valstybės tarnautojų pareigybių ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis ir gaunančių darbo užmokestį iš savivaldybės biudžeto, skaičių šioje Tarnyboje. Tarnybos finansinį, ūkinį ir materialinį aptarnavimą, pasirašius aptarnavimo sutartį, atlieka Savivaldybės administracija, neviršydama Tarnybos išlaidų sąmatos“.
2010 metams Tarnybai, po metų bėgyje įvykusių patikslinimų, buvo patvirtintas 133,6 tūkst. Lt (2009 - 149,8 tūkst. Lt) biudžeto asignavimų planas, kasinės išlaidos – 133,6 tūkst. Lt. (2009 - 139,7 tūkst. Lt.). Iš jų: darbo užmokestis – 97,0 tūkst. Lt (2009 - 101,4 tūkst. Lt), socialinio draudimo įmokos – 32,9 tūkst. Lt (2009 - 32,2 tūkst. Lt), prekių ir paslaugų naudojimas – 3,7 tūkst. Lt (2009 - 5,8 tūkst. Lt).
6. VEIKLOS TOBULINIMO GALIMYBĖS
Vertindami atliktų finansinių ir ūkinių operacijų teisėtumą žiūrime ne tik į formaliąją pusę – ar buvo laikomasi nustatytų taisyklių, bet ir į tai, ar šios taisyklės racionalios, ar jos netrukdo institucijos ar įstaigos efektyviai veiklai, ar jų nereikia keisti. Šiais metais pradėdami naują finansinių (teisėtumo) auditų ciklą, išplėsime audito tikslus, papildomai orientuodamiesi į taupumo vertinimą.
Akivaizdu, kad savivaldybės turto priežiūrą galima atlikti efektyviau naudojant esamus išteklius. Todėl stengiamės gerinti bendradarbiavimą tarp valstybinių, savivaldybių ir nepriklausomų auditorių. Turime sukurti tokią sistemą, kad nereikėtų dubliuoti darbų, kad visi galėtume be apribojimų ir patikimai naudotis vienos audito grandies parengtais dokumentais.
Atlikdami finansinį auditą ir toliau sieksime kuo geresnio bendradarbiavimo ir tarpusavio supratimo su institucijų ir įstaigų darbuotojais bei reikalausime, kad pastarieji iki finansinės atskaitomybės sudarymo ištaisytų visas pasitaikančias klaidas, o finansinėse ataskaitose pateikti duomenys rodytų tikrą ir teisingą padėtį.
Siekiant didinti savivaldybės Kontrolės ir audito tarnybos veiklos viešumą (o kartu ir Tarnybos atliekamų auditų poveikį), nuo 2008 metų savivaldybės interneto tinklalapyje skelbiame Tarnybos atliktų auditų ataskaitas ir išvadas.
Šiuo metu vykstanti viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės reforma turi įtakos Tarnybos veiklos apimtims, nuolat didėja reikalavimai Tarnybos darbuotojų profesiniam pasirengimui. Sprendžiant tarnybai keliamus uždavinius ieškoma naujų veiklos organizavimo metodų, kurių pagrindinis tikslas – siekti, kad Tarnyba galėtų atlikti visas jai priskirtas funkcijas, stiprėtų Savivaldybės vidaus kontrolės sistema ir jos valdymas.
Pagrindinės Tarnybos veiklos tobulinimo kryptys:
- audituojamo subjekto finansų ir turto valdymą, naudojimą ir disponavimą jais vertinti ne tik teisėtumo ir teisingumo, bet ir ekonomiškumo požiūriu;
- stiprinti valstybinio audito poveikį, skatinant atsakingas institucijas ir įstaigas įgyvendinti valstybinio audito rekomendacijas, tobulinant valstybinio audito kokybę – rekomendacijų įgyvendinimo kontrolę, poauditinę veiklą, audito priežiūrą ir peržiūrą;
- auditų metu daugiau dėmesio skirti ne tik tam, kas padaryta blogai, bet ir kokią bei kokio masto įtaką tai turės ateityje, kad Tarybai ir Administracijai būtų galima laiku pateikti apie tai informaciją;
- siekti, kad viešųjų finansų kontrolės sistemos dalyviai nedubliuotų vieni kitų darbo, o galėtų efektyviai naudotis vieni kitų darbo rezultatais, gaudami vienokį ar kitokį patikimumą iš kitos kontrolės grandies;
- stiprinti esamas ir ieškoti naujų kontrolės formų, siekiant dar glaudesnio bendradarbiavimo su Taryba, didesnio dėmesio valstybinio audito ataskaitoms, veiklos programoms ir veiklos prioritetams įgyvendinti.
Pateikdamas metinės veiklos rezultatus noriu padėkoti audituotų įstaigų vadovams, finansininkams, kitiems darbuotojams, kurie geranoriškai padėjo gauti informaciją, rinkti audito įrodymus, suformuluoti išvadas ir rekomendacijas.
Dėkojame Kontrolės komitetui, kuris visą ataskaitinį laikotarpį siekė veiksmingesnio audito rekomendacijų įgyvendinimo, nuolat palaikė mūsų iniciatyvą, kas turėjo teigiamą įtaką tarnybos aplinkai ir veiklos rezultatams. Teigiamas Kontrolės komiteto požiūris į tarnybos veiklą bei į audito rezultatus ataskaitiniu laikotarpiu, skatino tarnybos darbuotojų iniciatyvą, sustiprino audito poveikį.
Tarnybos veiklos ataskaita parengta ir teikiama Tarybai, vadovaujantis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymu, Savivaldybės tarybos veiklos reglamentu ir Tarnybos nuostatais.
Gerbiami Tarybos nariai, teikdamas savivaldybės Kontrolės ir audito tarnybos 2010 metų veiklos ataskaitą, tikiuosi, kad ši ataskaita padės įvertinti ne tik mūsų Tarnybos paslaugų naudą savivaldybei, bet ir atliekamo audito svarbą. Tikiuosi objektyvaus Tarnybos veiklos vertinimo, argumentuotų pastabų ir kvalifikuotų pasiūlymų Tarnybos darbo gerinimui.
Savivaldybės kontrolierius Sigitas Valentukevičius