LIETUVOS RESPUBLIKOS ENERGETIKOS MINISTRO

į s a k y m a s

DĖL gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO

2012 m. rugsėjo 28 d. Nr. 1-191

Vilnius

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos energetikos įstatymo (Žin., 2002, Nr. 56-2224; 2011, Nr. 160-7576) 6 straipsnio 2 punktu ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. rugsėjo 21 d. nutarimo Nr. 1104 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymą ir Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymo pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymą ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. liepos 11 d. nutarimo Nr. 725 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymą“ ir 2009 m. spalio 14 d. nutarimo Nr. 1317 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymą“ pripažinimo netekusiais galios“ (Žin., 2011, Nr. 118-5549) 1.2 punktu,

t v i r t i n u Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisykles (pridedama).

Energetikos ministras	Arvydas Sekmokas

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2012 m. rugsėjo 28 d. įsakymu Nr. 1-191

GAMTINIŲ DUJŲ, SUSKYSTINTŲJŲ NAFTOS DUJŲ IR BIODUJŲ APLINKOJE atliekamų darbų SAUGOS TAISYKLĖS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklės (toliau – Taisyklės) nustato saugos ir darbo organizavimo reikalavimus, kai darbai atliekami gamtinėmis dujomis, suskystintosiomis naftos dujomis ar biodujomis (toliau – dujos) užterštoje aplinkoje arba kai juos vykdant į aplinką gali prasiskverbti dujos ir susidaryti sprogi aplinka, arba kai darbai atliekami aplinkoje, kur deguonies kiekis yra mažesnis kaip 18 % (toliau – darbai).

2. Taisyklės privalomos visiems asmenims, atliekantiems darbus visose gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų, biodujų sistemose, neatsižvelgiant į jų nuosavybę.

3. Taisyklių 1 priede pateikiamas darbų sąrašas.

4. Taisyklėse naudojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos energetikos įstatyme (toliau – Energetikos įstatymas) (Žin., 2002, Nr. 56-2224; 2011, Nr. 160-7576), Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatyme (toliau – Gamtinių dujų įstatymas) (Žin., 2000, Nr. 89-2743; 2011, Nr. 87-4186) ir kituose teisės aktuose apibrėžtas sąvokas.

5. Taisyklėse vartojami sutrumpinimai:

DAS – gamtinių dujų apskaitos stotis;

DSRĮr – dujų slėgio reguliavimo įrenginiai;

DPP – suskystintųjų naftos dujų pilstymo postas;

DPS – suskystintųjų naftos dujų pilstymo stotis;

DSS – gamtinių dujų skirstymo stotis;

KS – gamtinių dujų kompresorių stotis;

PDK – pavojinga dujų koncentracija;

SDD – suskystintųjų naftos dujų degalinė;

SND – suskystintosios naftos dujos.

II. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

6. Darbus leidžiama atlikti ne jaunesniems kaip 18 metų asmenims, turintiems reikiamą kvalifikaciją, atestuotiems teisės aktų nustatyta tvarka ir gavusiems teisę dirbti darbus (toliau – darbuotojai). Darbuotojams privalomi išankstiniai ir periodiniai profilaktiniai sveikatos patikrinimai (Taisyklių 2 priedo 13 punktas).

7. Eksploatuojančios įmonės darbuotojams atliekant veikiančių dujotiekių rekonstravimo ar remonto darbus, kartu gali dirbti ir kitų įmonių, atliekančių darbus pagal su eksploatuojančia įmone sudarytas sutartis, darbuotojai. Šiuo atveju darbų vadovu turi būti eksploatuojančios įmonės paskirtas darbuotojas.

Kitos įmonės ir jų darbuotojai turi teisę vykdyti darbus savarankiškai tik gavę eksploatuojančios įmonės rašytinį sutikimą. Šiuo atveju dokumentus (leidimus), leidžiančius atlikti darbus, išduoda darbus atliekančios įmonės vadovo ar jo įgalioto asmens paskirti vadovaujantys darbuotojai ar specialistai.

8. Darbo vietoje turi būti išdėstomi darbams reikalingi mechanizmai, įrenginiai, medžiagos, įrankiai, būtinos saugos, pirmosios medicinos pagalbos, pirminės gaisro gesinimo priemonės.

9. Darbo aplinkoje, t. y. darbuotoją tiesiogiai supančios erdvės dalyje, kurioje darbuotoją, atliekantį darbus, gali veikti pavojingi veiksniai, neturi būti pašalinių asmenų, tiesiogiai nedalyvaujančių darbo procese. Darbai atliekami šviesiuoju paros laiku. Esant būtinybei, darbus galima dirbti naktį, tačiau tokia darbo vieta ir darbo aplinka turi būti apšviestos pagal Taisyklių 2 priedo 24 punkte nurodytus Lietuvos higienos normos reikalavimus.

10. Eksploatuojančios įmonės organizuoja darbuotojų, dirbančių įmonėje ir atliekančių darbus dujų aplinkoje, mokymą ir žinių patikrinimą. Atliekant darbus dujų aplinkoje, eksploatuojančios įmonės gali taikyti griežtesnius reikalavimus, užtikrinančius geresnę darbuotojų saugą ir sveikatą.

11. Darbuotojai privalo mokėti naudotis darbuotojų saugos ir pirminėmis gaisro gesinimo priemonėmis, suteikti pirmąją pagalbą. Darbuotojų žinios periodiškai tikrinamos teisės aktų nustatyta tvarka (Taisyklių 2 priedo 14 punktas).

12. Darbų vietos, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, klasifikuojamos į pavojingumo zonas pagal Taisyklių 2 priedo 11 punkte nurodytus reikalavimus. Šios vietos ir įėjimai į šias vietas turi būti pažymėti ženklu „Ex“.

III. DARBŲ KLASIFIKACIJA

13. Darbai skirstomi į šešias kategorijas (šių darbų sąrašas pateiktas Taisyklių 1 priede). Darbai skirstomi į kategorijas pagal jų organizavimo ir technologijos sudėtingumą, darbo vietų ir darbuotojų skaičių:

13.1. I kategorija – šiai kategorijai priskiriami darbai, atliekami vienoje darbo vietoje arba keliose darbo vietose nuosekliai (skirtingu laiku), kuriuos gali atlikti vienas darbuotojas. Darbai atliekami pagal užduotis ir (ar) instrukcijas;

13.2. II kategorija – šiai kategorijai priskiriami darbai, atliekami vienoje darbo vietoje arba keliose darbo vietose nuosekliai (skirtingu laiku) ir juos turi atlikti ne mažiau kaip du darbuotojai, iš kurių vienas skiriamas vyresniuoju darbuotoju. Darbai atliekami pagal užduotis ir (ar) instrukcijas;

13.3. III kategorija – šiai kategorijai priskiriami darbai, atliekami vienoje darbo vietoje arba keliose darbo vietose nuosekliai (skirtingu laiku) ir juos gali atlikti vienas ar daugiau darbuotojų ir darbų vadovas. Darbai atliekami pagal užduotis ir (ar) instrukcijas;

13.4. IV kategorija – šiai kategorijai priskiriami darbai, atliekami vienoje darbo vietoje arba keliose darbo vietose nuosekliai (skirtingu laiku). Vienoje darbo vietoje darbus turi atlikti ne mažiau kaip du darbuotojai ir darbų vadovas. Darbai atliekami pagal išduotas paskyras. Šios kategorijos darbus gilesnėse kaip 1,5 m iškasose ar gilesniuose kaip 1,5 m požeminių dujotiekių šuliniuose, dujas deginančių įrenginių viduje gali atlikti ne mažiau kaip trys darbuotojai ir darbų vadovas;

13.5. V kategorija – šiai kategorijai priskiriami darbai, atliekami vienu metu keliose darbo vietose, kurie yra tarpusavyje technologiškai susiję ir juos koordinuoja darbų organizavimo vadovas. Darbai atliekami pagal išduotas paskyras. Tuo atveju, kai atliekant darbus atskirose darbo vietose darbai priskiriami I, II ar III kategorijoms, šiems darbams vykdyti skiriamos užduotys;

13.6. VI kategorija – šiai kategorijai priskiriami tarpusavyje technologiškai susiję darbai, atliekami magistraliniuose dujotiekiuose vienu metu keliose vietose ir juos koordinuoja darbų organizavimo vadovas. Darbai atliekami pagal išduotas paskyras. Tuo atveju, kai atliekant darbus atskirose darbo vietose darbai priskiriami I, II ar III kategorijoms, šiems darbams vykdyti skiriamos užduotys.

IV. DARBŲ organizavimas

14. Priklausomai nuo darbų sudėtingumo ir jų atlikimo sąlygų, darbams vykdyti eksplotuojanti įmonė išduoda šiuos dokumentus (leidimus):

14.1. darbų vykdymo gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje paskyra (toliau – paskyra);

14.2. darbų vykdymo gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje užduotis (toliau – užduotis).

Darbuotojui, turinčiam 14.1 ar (ir) 14.2 punktuose nurodytą dokumentą (leidimą), leidžiama atlikti paskyroje ar užduotyje numatytus darbus potencialiai sprogioje aplinkoje, kurių vykdymo saugos reikalavimus reglamentuoja Darbuotojų, dirbančių potencialiai sprogioje aplinkoje, saugos nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2005 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. A1-262 (Žin., 2005, Nr. 118-4277).

15. Paskyros išduodamos sudėtingiems IV, V, VI kategorijų darbams, kurie atliekami vienoje ar keliose darbo vietose nuosekliai (skirtingu laiku) ir juos atlieka ne mažiau kaip du darbuotojai ir darbų vadovas.

16. Užduotys skiriamos nesudėtingiems I, II, III kategorijų darbams. Užduotys gali būti skiriamos raštu arba žodžiu. Atliekant vienodus (pasikartojančius) I, II, III kategorijų darbus toje pačioje vietoje ir tiems patiems darbuotojams pagal iš anksto parengtas ir patvirtintas instrukcijas, užduotis gali būti perduodama žodžiu.

17. V, VI kategorijų darbams atlikti, kai šie darbai atliekami vienu metu keliose darbo vietose ir būtinas tų darbų koordinavimas, parengiamas darbų planas (toliau – darbų planas), kuris yra darbų organizavimo dokumentas ir jame nustatoma darbų seka. Darbų planas turi būti patvirtintas eksploatuojančios įmonės vadovo ar jo įgalioto vadovaujančio darbuotojo. Su darbų planu turi būti supažindinti darbų vadovai ir vyresnieji darbuotojai.

18. Avarijos, sutrikimai, gedimai, kiti įvykiai lokalizuojami be paskyros ir be užduoties, jeigu tokius darbus atlieka avarijoms lokalizuoti ir likviduoti parengti darbuotojai. Avarijos ir sutrikimai lokalizuojami vadovaujantis iš anksto patvirtintais personalo veiksmų planais.

19. Paskyros ir užduotys planiniams darbams atlikti gali būti išduodamos ar skiriamos iš anksto. Neplaniniams darbams atlikti išduodamos paskyros ir skiriamos užduotys gali būti išsiunčiamos faksu, elektroniniu paštu, o darbų vadovas, vyresnysis darbuotojas ir kiti darbus atliekantys darbuotojai šiuo atveju instruktuojami telefonu, po instruktažo pasirašant atsiųstoje paskyroje ar po skiriama užduotimi.

20. Eksploatuojančios įmonės nustatyta tvarka perduotos paskyros ar skiriamos užduotys (tiek raštu, tiek žodžiu) turi būti registruojamos paskyrų ar užduočių darbus gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje registravimo žurnale (toliau – registravimo žurnalas). Autocisternas pripilant SND ar išpilant iš jų užduočių registracija neprivaloma.

21. Paskyros, užduoties, registravimo žurnalo pavyzdinės formos pateikiamos Taisyklių 3, 4, 5 prieduose. Eksploatuojančios įmonės turi teisę formas papildyti nuostatomis, reikalingomis darbų saugai užtikrinti.

22. Registruojant paskyras ir užduotis registravimo žurnale įrašoma:

22.1. registravimo numeris;

22.2. darbų dujų aplinkoje pavadinimas ir darbo vieta (objekto adresas);

22.3. išdavimo data;

22.4. numatoma darbų dujų aplinkoje data ir laikas;

22.5. paskyrą išdavęs ar užduotį skyręs asmuo;

22.6. paskyrą (užduotį) gavęs asmuo;

22.7. paskyros (užduoties) grąžinimo data ir grąžinusio asmens parašas.

23. Būti darbų organizavimo vadovais ar darbų vadovais, rengti darbų planus, juos tvirtinti, išduoti paskyras, skirti darbų užduotis gali tik darbuotojai, turintys eksploatuojančios įmonės įgaliojimus (darbo sutartis, įsakymus, potvarkius, pareiginius nuostatus).

24. Darbus atliekant pagal darbų planą, darbų organizavimo vadovas išduoda paskyras ar skiria užduotis kartu su darbų planu.

25. I ir II kategorijų darbai, kuriuos atlieka DSS, DAS, KS, SDD, DPP, DPS operatyvinę priežiūrą ir įprastus technologinio valdymo procesus vykdantis personalas, atliekami be užduočių ir paskyrų (pagal instrukcijas).

26. Darbus organizuojantys ir atliekantys asmenys yra:

26.1. paskyrą išduodantis asmuo;

26.2. užduotį skiriantis asmuo;

26.3. darbų organizavimo vadovas;

26.4. darbų vadovas;

26.5. vyresnysis darbuotojas;

26.6. darbus atliekantys darbuotojai;

26.7. darbų planą tvirtinantis asmuo.

27. Darbų organizavimo vadovas skiriamas darbams, kurie atliekami pagal darbų planą kartu su išduotomis paskyromis ir (ar) skirtomis užduotimis, koordinuoti. Darbų organizavimo vadovas koordinuoja darbų eigą, duoda nurodymus darbų vadovams, vyresniesiems darbuotojams.

28. Darbų organizavimo vadovas ir paskyrą (užduotį) išduodantis asmuo tuo pačiu metu negali būti darbų vadovu ir darbus atliekančiu darbuotoju.

29. Darbų vadovas vadovauja darbams pagal paskyrą ir (ar) užduotį. Jis yra atsakingas už darbų atlikimą, kokybę, darbuotojų saugą ir sveikatą bei reikiamos dokumentacijos įforminimą.

30. Vyresnysis darbuotojas yra atsakingas už darbų kokybę, dokumentacijos įforminimą bei už darbų atlikimą, kai darbai atliekami pagal nurodytas instrukcijas.

31. Darbo metu pakeitus darbuotojus ar papildžius kitais, darbų vadovas supažindina naujus darbuotojus su atliekamais darbais, jų atlikimo tvarka ir technologija, darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimais, rizikos veiksniais bei instrukcijomis. Instruktavęs darbų vadovas ir instrukciją išklausę darbuotojai privalo pasirašyti paskyroje ar po skiriama užduotimi.

32. Apie atliktus darbus darbų vadovas (vyresnysis darbuotojas) turi kasdien informuoti darbų paskyrą išdavusį ar užduotį skyrusį asmenį. Darbų metu reikalingus darbuotojų sudėties pakeitimus gali atlikti tik darbų vadovas ar asmuo, išdavęs paskyrą. Darbuotojų pakeitimai turi būti pažymėti paskyroje. Nustatytu laiku nebaigus atlikti paskyroje nurodytų darbų, asmuo, išdavęs paskyrą, turi išsiaiškinti priežastis ir nuspręsti pratęsti ar išduoti naują paskyrą.

V. DOKUMENTACIJA

I. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

33. Darbų dokumentaciją sudaro veiksmų planai, nurodyti Taisyklių 18 punkte, paskyros, užduotys, darbų planai, registravimo žurnalai, darbų technologijos ir (ar) įrenginių eksploatavimo instrukcijos (toliau – instrukcijos), darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcijos bei kiti dokumentai, reglamentuojantys darbų atlikimą gamtinių dujų, SND ir biodujų aplinkoje.

34. Paskyros, užduotys, registravimo žurnalai, darbų planai saugomi eksploatuojančios įmonės vadovo patvirtintais terminais, bet ne mažiau kaip vienus metus. Planai, paskyros ir užduotys, kai keičiami dujotiekio įtaisai, įrenginiai, remontuojami dujotiekiai naudojant elektros ir dujų suvirinimą, kai pirmą kartą paleidžiamos dujos, saugomi neterminuotai kartu su tos dujų sistemos technine dokumentacija.

II. DARBŲ PLANAS

35. Darbų plane turi būti nustatyta:

35.1. darbų plano rengėjas, darbų organizavimo vadovas, darbų vadovai, vyresnieji darbuotojai;

35.2. darbų organizavimo ir atlikimo tvarka;

35.3. paruošiamųjų darbų apimtys, darbuotojai, numatomas darbų pradžios ir pabaigos laikas (jei paruošiamieji darbai reikalingi);

35.4. darbų pavadinimas, darbų atlikimo vieta ir data, numatomas darbų pradžios ir pabaigos laikas;

35.5. darbų eiliškumas;

35.6. darbuotojų, atliekančių darbus, darbo vietos;

35.7. darbams atlikti reikalingos ryšio priemonės;

35.8. darbų vadovų ir vyreniųjų darbuotojų supažindinimo su darbų atlikimo tvarka įrašai.

36. Prie darbų plano pridedama:

36.1. dujų sistemos dalies schema, kurioje turi būti nurodoma:

36.1.1. dujotiekio vamzdynai;

36.1.2. uždarymo, atjungimo, prapūtimo įtaisai, aklės, jų įrengimo vietos;

36.1.3. darbo vietų išdėstymas;

36.1.4. dujų slėgio reguliavimo įrenginiai ir įtaisai;

36.2. dujų vartotojų ar objektų sąrašai, kuriems darbų metu:

36.2.1. nutraukiamas dujų tiekimas;

36.2.2. tiekiamos kitos rūšies dujos;

36.2.3. sumažinamas dujų slėgis.

III. DARBŲ PASKYRA

37. Darbų paskyroje turi būti nurodyta:

37.1. darbų pavadinimas, darbų atlikimo vieta, numatomas darbų pradžios ir pabaigos laikas;

37.2. darbų konkretus turinys arba instrukcija, pagal kurią atliekami darbai, instrukcijos numeris ir pavadinimas;

37.3. darbų vadovas ir darbuotojai, atliekantys darbus;

37.4. darbų vykdymo sąlygos, darbams reikalingos darbo priemonės, medžiagos, ryšio priemonės, matavimo primonės;

37.5. darbuotojų saugos ir sveikatos priemonės, pirmosios pagalbos ir pirminės gaisro gesinimo priemonės, darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcija, kuria vadovaujantis užtikrinama darbų sauga, instrukcijos numeris;

37.6. paskyros išdavimo ir gavimo įrašai;

37.7. darbuotojų supažindinimo su darbų atlikimo tvarka, saugos reikalavimais ir rizikos veiksniais įrašai (instruktavusiojo ir išklausiusiųjų instrukcijas parašai);

37.8. paskyros pratęsimai;

37.9. darbuotojų sudėties pakeitimai.

38. Baigus darbus, darbų vadovas, pasirašydamas paskyroje, patvirtina, kokie darbai buvo vykdomi ir kokie darbai buvo atlikti. Jeigu buvo atlikti ne visi paskyroje nurodyti darbai, būtina parašyti (pažymėti), kokie darbai ir dėl kokios priežasties nebuvo atlikti. Paskyroje turi būti nurodyti (arba pridėti prisegamame priede) dujotiekių kontrolinių sandarumų patikrinimų rezultatai, dujų koncentracijos ir (ar) deguonies kiekio matavimų rezultatai, jeigu šie darbai ir matavimai buvo atliekami.

iV. DARBŲ UŽDUOTIS

39. Darbų užduotis skiriama atliekant I, II, III, kategorijų darbus, išskyrus atvejus, numatytus Taisyklių 25 punkte.

40. Darbų užduotyje nurodoma:

40.1. darbų vadovas arba vyresnysis darbuotojas ir atliekantys darbus darbuotojai;

40.2. numatomas darbų pradžios ir pabaigos laikas;

40.3. darbų vieta, darbų pavadinimas;

40.4. instrukcijų numeriai, pagal kurias atliekama užduotis;

40.5. saugos priemonės, pirmosios pagalbos ir pirminės gaisro gesinimo priemonės, darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcijos, kuria vadovaujantis užtikrinama darbų sauga, numeris;

40.6. užduoties skyrimo ir gavimo įrašai;

40.7. darbuotojų supažindinimo su darbų atlikimo tvarka, saugos reikalavimų ir rizikos veiksnių įrašai, instruktavusiojo asmens ir išklausiusių instrukciją asmenų parašai.

41. Baigus darbus, darbų vadovas ar vyresnysis darbuotojas, pasirašydamas po užduotimi, patvirtina, kad visi darbai atlikti. Jeigu buvo atlikti ne visi darbai, būtina parašyti (pažymėti), kokie darbai ir dėl kokios priežasties nebuvo atlikti.

V. INSTRUKCIJOS

42. Instrukcijose, pagal kurias atliekami darbai, turi būti nurodyta darbų atlikimo tvarka, jų eiliškumas ir apimtys, nurodytos reikalingos darbo priemonės, medžiagos. Instrukcijos nebūtinos dujinių prietaisų, dujinių technologinių įrenginių gedimams šalinti, jeigu jų gedimai šalinami pagal gamintojų nurodymus ir dokumentus.

VI. DARBŲ ATLIKIMO TVARKA

I. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

43. Rengiatis atlikti V ir VI kategorijos darbus, šiems darbams turi būti pasirengta iš anksto (parengti objektus, patikrinti, ar dujotiekiai ir jų įrenginiai bei įtaisai atitinka brėžinius, schemas). Paruošiamieji darbai įtraukiami į darbų planą.

44. Darbų vadovas, prieš pradedant darbus, turi patikrinti, kaip pasiruošta darbams (ar atlikti paruošiamieji darbai, kokia jų kokybė).

45. Vartotojai apie numatomus darbus, dėl kurių jiems reikia apriboti ar nutraukti dujų transportavimą (perdavimą, skirstymą ar laikymą), turi būti informuojami iš anksto teisės aktuose ir dujų pirkimo–pardavimo sutartyje nustatyta tvarka.

II. DARBŲ EIGA

46. Darbai turi būti vykdomi pagal darbų plane, paskyroje, užduotyje ar instrukcijoje nustatytą tvarką tik atlikus visus paruošiamuosius darbus. Darbuotojus jų darbo vietoje instruktuoja darbų vadovas. Tuo atveju, kai skiriamas vyresnysis darbuotojas, darbuotojus instruktuoja užduotį išdavęs asmuo.

47. Transporto, gaisro gesinimo ir ryšio priemonės, įrenginiai ir medžiagos darbo vietoje turi būti išdėstyti prieš vėją ir taip, kad esant būtinybei jų vietą būtų galima greitai pakeisti.

48. Darbo vieta (darbų aikštelė, iškasa ir pan.) saugoma (aptveriama) tam tikslui panaudojant įspėjamuosius ženklus „Ex“, specialias įspėjamąsias juostas su užrašu „Dujos“ ir (ar) kitus specialius įspėjamuosius ženklus. Darbų vadovas, įvertinęs numatomų darbų apimtį, darbų pobūdį ir galimo aplinkos uždujinimo rizikos laipsnį, nustato darbų zonos dydį.

49. Įeiti ir įvažiuoti į saugomą (aptvertą) teritoriją bei išeiti ir išvažiuoti iš jos galima tik darbų vadovui leidus.

50. Prieš išpilant SND iš geležinkelio cisternų į DPS rezervuarus, iš autocisternų į rezervuarus ir pripilant DPS autocisternas, darbo vietos aptverti nereikia.

51. Į darbų aplinką patekus dujoms ar darbo aplinkoje deguonies kiekiui sumažėjus iki 18 % ir mažiau, darbuotojai turi dirbti su kvėpavimo organų apsaugos priemonėmis. Jeigu nustatyta deguonies koncentracija mažiau kaip 20,9 %, prieš pradedant darbus ar juos vykdant būtina išsiaiškinti deguonies mažėjimo priežastis.

52. Dirbant dujų aplinkoje suvirinimo, pjovimo darbus galima atlikti tik dujų koncentracijai esant mažesnei už pavojingą dujų koncentraciją (PDK). Pavojinga dujų koncentracija yra tada, kai dujų kiekio ore pagal tūrį yra daugiau kaip 20 % nuo apatinės sprogimo ribos (pavojinga gamtinių dujų koncentracija aplinkos ore yra 1 %, o SND – 0,3 %).

53. Nurodymus darbuotojams gali duoti tik darbų vadovas arba darbų vyresnysis darbuotojas, kuriam išduota paskyra arba skirta užduotis. Tuo atveju, kai darbai atliekami vadovaujantis darbų planu, nurodymus darbų vadovams ir vyresniesiems darbuotojams gali duoti tik darbų organizavimo vadovas.

54. Atliekant darbus, kiti asmenys darbų organizavimo vadovui (jeigu darbai atliekami pagal darbų planą), darbų vadovui ar vyresniajam darbuotojui (jeigu dirbama vadovaujantis paskyra arba užduotimi) gali teikti tik pasiūlymus.

55. Darbo aplinkoje susidarius pavojingoms aplinkybėms, netikėtai nepalankiai pasikeitus technologijai, organizacinėms, meteorologinėms sąlygoms arba jeigu negalima įvykdyti instrukcijoje ar paskyroje nustatytų reikalavimų, darbų vadovas turi nedelsiant sustabdyti darbų vykdymą. Tęsti darbus galima tik pašalinus gedimus ir nepalankias aplinkybes bei užtikrinus darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimus.

56. Draudžiama užpildyti dujomis naujai įrengtus, rekonstruotus ar suremontuotus dujotiekius (išskyrus magistralinius), slėginius indus, pakeistus dujotiekio įrenginius ar įtaisus, jeigu prieš dujotiekių užpildymą dujomis neatliktas jų kontrolinis sandarumo patikrinimas. Užpildyti dujomis naujus, rekonstruotus ar suremontuotus magistralinius dujotiekius leidžiama tik vadovaujantis Taisyklių 2 priede 17 punkte nurodyto teisės akto reikalavimais (atlikus dujotiekių mechaninio atsparumo ir sandarumo bandymus).

III. DARBO PRIEMONĖS

57. Dirbant darbo vietose, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, įvertinus riziką, apsaugos nuo sprogimo darbo priemonės ir apsaugos sistemos turi būti parenkamos vadovaujantis teisės aktų, nurodytų Taisyklių 2 priedo 5 ir 11 punktuose, reikalavimais. Sprogi aplinka – tai aplinkos sąlygomis susidaręs oro ir degiųjų medžiagų, kurios yra dujų, garų, rūko arba dulkių pavidalo, mišinys, kuriame, atsiradus liepsnai, degimas išplinta visame nesudegusiame mišinyje.

IV. SLĖGIO PARAMETRAI

58. Atliekant veikiančių dujotiekių remonto, suvirinimo, pjovimo, ardymo darbus, kai negalima nutraukti dujų srauto, dujotiekiuose turi būti palaikomas tam tikras slėgis:

59.1. suvirinant ir pjaunant elektra arba dujomis veikiančius dujotiekius:

59.1.1. nuo 2 mbar iki 20 mbar – skirstomuosiuose ir vartotojų dujotiekiuose, išskyrus pastatų dujų sistemas;

59.1.2. nuo 1 mbar iki 5 mbar – magistraliniuose dujotiekiuose;

59.2. keičiant dujotiekio šuliniuose esančius uždarymo įtaisus, kompensatorius, izoliuojančias jungtis, tarpiklius – nuo 2 mbar iki 20 mbar;

59.3. keičiant vidutinio slėgio (0,1–5 bar), didelio slėgio (5–16 bar) dujotiekių kondensato rinktuvų uždarymo įtaisus, prapūtimo (dujų išleidimo) uždarymo įtaisus prie sekliuose šuliniuose įrengtų sklendžių – nuo 2 mbar iki 3 bar;

59.4. keičiant ar tepant uždarymo įtaisus esančius prieš pastatų dujų sistemas, įrengtus ne didesnio kaip 50 mm skersmens dujotiekiuose, keičiant tarpiklius ir įrengiant akles antžeminio dujotiekio jungėse (flanšuose) – nuo 2 mbar iki 30 mbar.

60. Dujotiekyje susidariusius ledo kamščius leidžiama šalinti naudojant tirpiklius nemažinant dujų slėgio. Šiuo atveju prapūtimo (dujų išleidimo) vamzdis turi būti įrengiamas ne arčiau kaip 3 m iki pastatų.

61. Skirstomuosiuose ir vartotojų dujotiekiuose dujų slėgiui sumažėjus iki 2 mbar arba padidėjus iki 20 mbar ar daugiau (magistraliniuose – atitinkamai iki 1 mbar arba iki 5 mbar ar daugiau), suvirinimo, pjovimo darbai turi būti nutraukiami.

62. Pjauti dujomis ir suvirinti dujotiekius pastatuose leidžiama tik nutraukus dujų transportavimą į juos ir prapūtus jų ertmę taip, kad nebūtų viršyta PDK dujotiekyje.

63. Naują dujotiekį prijungti prie veikiančio dujotiekio nesumažinus dujų slėgio veikiančiame dujotiekyje leidžiama tik naudojant tam pritaikytus specialius įtaisus.

64. Keičiant dujotiekių uždarymo įtaisų riebokšlius ar papildant jų įkamšą, naudojami specialūs įtaisai, neleidžiantys išsiveržti dujoms, o dujų slėgis pagal galimybes sumažinamas.

65. Slėgio parametrams kontroliuoti turi būti įrengtas matavimo taškas: mažo slėgio dujų sistemose – ne toliau kaip 100 m nuo darbo vietos, vidutinio ir didelio slėgio dujų sistemose – darbų plane nustatytoje patogioje stebėti vietoje.

V. DUJOTIEKIŲ IR JŲ ĮRENGINIŲ ARDYMAS

66. Keisti uždarymo įtaisus, tarpiklius, įrenginius ar atlikti kitus darbus požeminiuose dujotiekiuose, kuriuos atliekant reikia atskirti neprapūstus oru dujotiekius, galima tik išjungus saugos nuo korozijos įrenginius ir įrengus ne mažesnio kaip 25 mm2 skerspjūvio elektros jungtis tarp atskiriamų dalių.

67. Keisti pastatų dųjų sistemų įrenginius, uždarymo įtaisus, ardyti dujotiekių sriegines, jungines (flanšines) jungtis galima tik sandariai uždarius dujų transportavimą nutraukiančius uždarymo įtaisus arba, jeigu reikia, įrengus akles.

68. Aklės, įmontuotos dujotiekiuose, turi išlaikyti tame dujotiekyje galimą didžiausią dujų slėgį. Aklės turi turėti auseles, išsikišusias už jungių (flanšų) ribų, o ant auselių turi būti žymenys, nurodantys dujų slėgį ir vamzdžio skersmenį.

69. Baigus darbus, akles iš dujotiekių galima išimti tik nurodžius darbų vadovui. Aklės išimamos atlikus dujotiekių sandarumo bandymą, apžiūrėjus dujotiekį ir jo įrenginius, įtaisus.

70. Išmontuojant dujotiekius jie prapučiami oru, azotu arba inertinėmis dujomis, o veikiančiuose dujotiekiuose įrengiamos aklės.

71. Pakeitus ar papildžius uždarymo įtaisų riebokšlius, pakeitus matavimo priemonių tarpiklius, įrengus ar išėmus akles, pašalinus dujų nuotėkį būtina nuotėkio aptikimo skysčiais arba tam skirtais prietaisais patikrinti dujotiekio sandarumą.

VI. DARBAI ŠULINIUOSE, REZERVUARUOSE, cisternose, TUNELIUOSE, IŠKASOSE IR DSS, DAS, KS, DPS, SDD, DPP TERITORIJOSE BEI DSRĮr

72. Atliekant suvirinimo, pjovimo darbus šuliniuose, tuneliuose, rezervuaruose, cisternose, DSS, DAS, KS, DPS, SDD, DPP teritorijoje bei DSRĮr, dujotiekiai ir (ar) rezervuarai bei cisternos turi būti atjungti aklėmis nuo veikiančio dujotiekio ir prapūsti oru, azotu arba inertinėmis dujomis. Nesant galimybės sustabdyti DSRĮr veikimą, periodiškai (periodiškumą nustato darbų vadovas, bet ne rečiau kaip du kartus per valandą) tikrinant dujų koncentraciją ir intensyviai vėdinant (mechaniniu būdu) technologinę ir pagalbines patalpas, leidžiama atlikti DSRĮr šildymo sistemos, įžeminimo kontūrų remonto darbus panaudojant suvirinimą ir pjovimą.

73. Kopėčių galai turi būti su guminiais antgaliais, kad neįskeltų kibirkšties. Nusileisti į šulinius, rezervuarus, cisternas ir iškasas, kuriose nėra lipynių, turi būti naudojamos kopėčios su įtaisais, kuriais jos pritvirtinamos prie šulinio, iškasos, rezervuaro, cisternos landos krašto.

74. Dirbant dujotiekio šulinyje, ant dugno turi būti patiesiami guminiai kilimėliai.

75. Prieš darbą ir periodiškai (periodiškumą nustato darbų vadovas, bet ne rečiau kaip du kartus per valandą) darbo metu, įvertinus riziką, turi būti tikrinama:

75.1. dujų koncentracija, kuri neturi būti didesnė kaip PDK, išskyrus atvejus, kai paskyroje nurodyta kitaip;

75.2. deguonies koncentracija darbo aplinkos ore, kuri turėtų būti ne mažiau kaip 18 %. Jeigu nustatyta deguonies koncentracija mažiau kaip 20,9 %, būtina išsiaiškinti deguonies mažėjimo priežastis.

76. Tuo atveju, kai dirbant darbus nustatoma dujų koncentracija didesnė kaip PDK ir tai nėra numatyta paskyroje, ar deguonies kiekis mažiau kaip 18 %, bei kai deguonies koncentracija mažiau kaip 20,9 % ir nenustyta deguonies mažėjimo priežastis, darbai nutraukiami ir darbo vieta vėdinama. Tęsti darbus galima tik nustačius deguonies mažėjimo priežastis bei išvėdinus darbo vietą ir po patikros tam skirtais prietaisais nustačius, kad dujų koncentracija yra ne daugiau kaip PDK, o deguonies koncentracija – ne mažiau kaip 18 %. Dirbti darbo vietoje, kurioje dujų koncentracija didesnė kaip PDK, leidžiama jei tai yra įvertinta ir numatyta paskyroje laikantis visų paskyroje numatytų saugos priemonių.

77. Dujotiekio šuliniuose keičiant uždarymo įtaisus, kompensatorius, izoliuojančias jungtis ar tarpiklius tarp jų turi būti nuimtas didysis šulinio dangtis.

78. Dirbant įrenginių, kuriuose naudojamos dujos, viduje (valant ir remontuojant), įrenginiai turi būti atjungti nuo dujotiekio, uždarant artimiausius uždarymo įtaisus ir įrengiant už jų (pagal dujų tekėjimo kryptį) akles (jei yra galimybė jas įrengti). Dirbti įrenginiuose leidžiama tik juos išvėdinus ir patikrinus dujų koncentraciją ore. Prieš pradedant darbą, įrenginį reikia atjungti nuo bendro dūmtakio, o visas dureles, angas, apsauginius sprogimo vožtuvus atidaryti.

79. Dirbant šuliniuose, tuneliuose, rezervuaruose, cisternose, iškasose, gilesnėse kaip 1,5 m, kurių metu yra galimybė netikėtai ištekėti dujoms, dirbantys darbuotojai privalo turėti naudoti paruoštas kvėpavimo takų apsaugos priemones (neuždėję ant veido kaukės) ir turi būti apsijuosę gelbėjimo diržais ir prisirišę gelbėjimo virvę.

80. Dirbant uždujintuose (kai deguonies koncentracija yra mažiau kaip 18 % ar kai deguonies koncentracija mažiau kaip 20,9 % ir nenustyta deguonies mažėjimo priežastis) šuliniuose, kolektoriuose, rezervuaruose ir cisternose turi būti dirbama su izoliuojamosiomis kvėpavimo takų apsaugos priemonėmis (autonominiais arba neautonominiais kvėpavimo aparatais, atititinkančiais Taisyklių 2 priedo 22 ir 23 punktuose nurodytus Lietuvos standartų reikalavimus), apsijuosus gelbėjimo diržus ir prisirišus gelbėjimo virvėmis. Dirbti darbus neuždujintose gilesnėse kaip 1,5 m iškasose, giliuose šuliniuose privaloma apsijuosus gelbėjimo diržais ir prisirišus gelbėjimo virves bei turint paruoštas naudoti izoliuojamąsias dujokaukes.

81. Dirbant dujomis užterštose patalpose, jų išorėje turi budėti darbuotojas ir stebėti dirbančius patalpoje bei neleisti naudoti atvirą ugnį arti patalpų. Patalpų durys turi būti atidarytos, patalpos nuolat vėdinamos.

82. Darbus atliekant patalpose, darbo aplinkos vėdinimas turi atitikti Statybos techninio reglamento reikalavimus (Taisyklių 2 priedo 21 punktas).

83. Taisyklių 80 punkte nurodytoje darbo vietose dirbantį darbuotoją turi stebėti ir gelbėjimo virves laikyti ne mažiau kaip du darbuotojai, iš jų vienas privalo turėti naudoti paruoštą izoliuojamąją dujokaukę arba ją dėvėti, būti su gelbėjimo diržais ir gelbėjimo virvėmis, kitas turi būti pasiruošę bet kuriuo momentu ištraukti dirbusį darbuotoją iš uždujintos darbo vietos. Darbuotojai privalo stebėti, kad dujokaukių žarnų galai būtų nukreipti prieš vėją arba būtų patalpoje, kuri neužteršta dujomis, taip pat kad į darbo aplinką neįeitų pašaliniai asmenys ir nebūtų rūkoma ar nepatektų atvira ugnis.

84. Siekiant išvengti kibirkščiavimo, kurį dirbant darbus dujotiekio šuliniuose, rezervuaruose ir cisternose gali sukelti įkritę darbo įrankiai, įrankiai neturi būti dedami arti atidaryto šulinio, rezervuaro ar cisternos landos. Dirbančiam šulinyje, rezervuare ar cisternoje darbuotojui darbo įrankiai turi būti perduodami iš rankų į rankas arba plastiko taroje nuleidžiami virve. Draudžiama suvirinimo, pjovimo įrenginius laikyti šuliniuose, rezervuaruose, cisternose, iškasose ir kitose ertmėse.

85. Gelbėti nukentėjusiųjų nusileisti į šulinį, rezervuarą ar cisterną galima tik su izoliuojančia nuo aplinkos poveikio kvėpavimo takų apsaugos priemone ir užsisegus gelbėjimo diržą su gelbėjimo virve. Remontuojant veikiantį dujotiekį, tuo pačiu metu nusileisti į šulinius, tunelius, kolektorius leidžiama ne daugiau kaip dviems žmonėms.

VII. kontrolinis sandarumo patikrinimas

86. Nauji ir suremontuoti dujotiekiai, dujų rezervuarai, cisternos prieš paleidžiant dujas turi būti tikrinami kontroliniu sandarumo patikrinimu tą pačią dieną, kai dujotiekiai, dujų rezervuarai, cisternos ir kiti slėginiai indai bus užpildomi dujomis.

87. Kontrolinis sandarumo patikrinimas, numatytas šiame skirsnyje, gali būti taikomas dujų sistemoms, kurių darbinis slėgis yra ne daugiau kaip 16 bar.

88. Kontrolinis sandarumo patikrinimas atliekamas oru, azotu arba inertinėmis dujomis, išskyrus atvejus, nurodytus Taisyklių 91 punkte.

89. Kontrolinio sandarumo patikrinimo slėgis, trukmė ir leidžiamasis slėgio sumažėjimas turi būti:

89.1. požeminiai ir antžeminiai dujotiekiai (neatsižvelgiant į darbinį slėgį):

– 200 mbar;

– 1 valanda;

– ne daugiau kaip 1 mbar;

89.2. mažo slėgio dujotiekiai, kai įrengtas hidraulinis uždoris:

– 40 mbar;

– 10 min.;

– ne daugiau kaip 0,5 mbar;

89.3. mažo slėgio dujotiekiai, kai vamzdžio vidinis tūris yra mažesnis kaip 5 litrai:

– 50 mbar;

– 15 min.;

– ne daugiau kaip 2 mbar;

89.4. DSRĮr, negyvenamos paskirties pastatų dujotiekių, neatsižvelgiant į darbinį dujų slėgį:

– 100 mbar;

– 1 valanda;

– ne daugiau kaip 6 mbar;

89.5. gyvenamųjų pastatų dujų sistemos:

– 50 mbar;

– 5 min.;

– ne daugiau kaip 2 mbar;

89.6. SND cisternos, rezervuarai:

– 1 bar;

– 1 valanda;

– neturi būti slėgio sumažėjimo.

90. Jeigu kontrolinio sandarumo patikrinimo metu slėgis sumažėja daugiau, negu nurodyta Taisyklių 89 punkte, paleisti dujas į tokius dujotiekius ar slėginius indus draudžiama. Slėgio sumažėjimo priežastis turi būti nustatyta ir pašalinta, o kontrolinis sandarumo patikrinimas pakartojamas.

91. Vieno buitinio vartotojo dujų sistemoje, kurioje darbinis dujų slėgis ne daugiau kaip 30 mbar, atlikus darbus (be suvirinimo išardyti srieginiai sujungimai, pakeistas skaitiklis ir pan.), kai iš vartotojo dujų sistemos ar jos dalies trumpam laikui buvo išleistos dujos, kontrolinį sandarumo patikrinimą galima atlikti vamzdyne buvusiomis (esančiomis) dujomis darbiniu dujų slėgiu. Patikrinimo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 5 minutės ir slėgis neturi sumažėti. Kontrolinio sandarumo patikrinimo vamzdyne buvusiomis (esančiomis) dujomis metu ardytų sujungimų bei kitos tikėtino dujų nuotėkio vietos turi būti tikrinamos dujų nuotėkio paieškos priemonėmis. Jeigu kontrolinio sandarumo patikrinimo dujomis metu buvo nustatytas dujų slėgio kritimas, bandomo dujotiekio dalies kontrolinis sandarumo patikrinimas turi būti atliktas oru, azotu ar inertinėmis dujomis.

92. Po kontrolinio sandarumo patikrinimo dujotiekis, rezervuaras, cisterna, slėginis indas nedelsiant turi būti prapūsti ir užpildyti dujomis.

VIII. DUJOTIEKIŲ PRAPŪTIMAS

93. Dujotiekių prapūtimas atliekamas pripildant dujotiekius dujomis arba ištuštinant juos, ruošiant remontui ar nutraukiant jų veikimą.

94. Nauji arba suremontuoti magistraliniai dujotiekiai prapučiami ne daugiau kaip 1 baro slėgio dujomis, o skirstomieji dujotiekiai ne didesnio kaip 50 mbar slėgio dujomis, stebint ir kontroliuojant prapūtimo procesą, dujų ir oro mišinį išleidžiant į aplinką per įrengtus prapūtimo (dujų išleidimo) vamzdžius. Dujų ir oro mišinys turi būti išleidžiamas į vietas, iš kurių šis mišinys negalėtų patekti į pastatus, užsidegti nuo ugnies ar kibirkšties.

95. Atliekant prapūtimą būtina įsitikinti, kad oras yra visiškai išstumtas iš vamzdyno. Tai atliekama uždegant paimtus iš vamzdyno ištekančių dujų (dujų ir oro mišinio) bandinius arba juos tikrinant tam skirtu matavimo prietaisu. Jei prapūtimo kokybė tikrinama uždegant bandinius, jie turi būti uždegami už darbo aplinkos teritorijos prieš vėją nuo darbo vietos. Prapūtimas dujomis yra baigtas, kai bandiniai dega ramiai, nesproginėja arba deguonies kiekis dujose neviršija 2 % (tūrio) trijuose bandiniuose iš eilės.

96. Rengiant nutraukti dujotiekių veikimą, dujos iš dujotiekio gali būti išleidžiamos į kitą mažesnio slėgio vamzdyną, reguliuojant dujų ištekėjimą ir jų slėgį iki slėgių susivienodinimo. Dujų likučiai per įrengtą žvakę turi būti išleidžiami į atmosferą ir pagal galimybes sudeginami, kol slėgis sumažėja iki 2 mbar.

97. Išleidžiamos dujos turi būti deginamos prižiūrint kvalifikuotam darbuotojui. Ši nuostata netaikoma SND gaminančioms įmonėms, turinčioms atitinkamą technologiją ir specialia įranga pastoviai palaikančioms SND degimą.

98. Slėgiui sumažėjus iki 2–4 mbar, deginimas nutraukiamas, o dujos išleidžiamos išsisklaidyti po aplinką, kol slėgis sumažėja iki nulio.

99. Dujos galutinai pašalinamos prapučiant vamzdyną oru, azotu arba inertinėmis dujomis, kontroliuojant ir valdant slėgį. Prapučiant dujotiekius negalima dujų ir oro arba inertinių dujų mišinio išleisti į patalpas, laiptines, dūmtakius, ventiliacijos kanalus ir panašiai.

100. Prapūtimas oru, azotu arba inertinėmis dujomis laikomas baigtu, kai vamzdyne likusio dujų kiekio yra mažiau kaip 20 % nuo apatinės sprogimo ribos. Gamtinių dujų apatinė sprogimo riba yra 5 % jų tūrio ore, viršutinė sprogimo riba – 15 % jų tūrio ore. SND apatinė sprogimo riba – 1,5 % tūrio ore, viršutinė sprogimo riba – 9,5 % tūrio ore.

IX. REZERVUARŲ IR CISTERNŲ PRIPYliMAS SND IR IŠpylimas

101. Rengiantis autocisternas pripilti SND arba jas išpilti iš autocisternų į rezervuarus, būtina užgesinti automobilio variklį, jeigu transporto priemonės gamintojas nenustato kitaip, o autocisterną įžeminti. Pripilant autocisternas dujų pilstymo stotyse, 40 m spinduliu nuo autocisternos draudžiama rūkyti ir naudoti ugnį. Liekamasis dujų slėgis autocisternose ar rezervuaruose, prieš juos pripilant, neturi būti mažesnis, nei nurodyta gamintojo techniniuose dokumentuose, bet ir ne mažesnis kaip 0,5 bar. Jei liekamasis slėgis mažesnis už nurodytą techniniuose dokumentuose arba mažesnis kaip 0,5 bar, turi būti atliktas autocisternų ar rezervuarų kontrolinis sandarumo patikrinimas.

102. Prieš išpilant SND iš geležinkelio cisternų, jų ratai turi būti įtvirtinami specialia įranga, cisternos įžemintos. Geležinkelio bėgiai ir išpylimo žarnos turi būti įžeminti (nuo elektrostatinio krūvio). SND gali būti išpilamos tik sąstato lokomotyvui nuo DPS teritorijos nuvažiavus ne mažiau kaip 20 m.

103. Išpilant SND iš geležinkelio cisternų, 40 metrų spinduliu nuo geležinkelio estakados draudžiama naudoti atvirą ugnį.

104. Draudžiama SND pilti į rezervuarus ir cisternas, jei:

104.1. juose ar jų elementuose yra įtrūkių, išsipūtimų arba SND nuteka pro nesandarumus (suvirintas sandūras, jungines (flanšines) jungtis, tarpines, riebokšlius ir kt.);

104.2. netvarkingi apsauginiai išmetimo vožtuvai;

104.3. netvarkingos matavimo priemonės;

104.4. matomi įtrūkiai, deformacijos ar nusėdę antžeminių rezervuarų pamatai, vamzdynų atramos.

105. Ištuštintose geležinkelio cisternose ir autocisternose liekamasis SND slėgis turi būti ne mažesnis kaip 0,5 bar, jei jų techniniuose dokumentuose nenustatyta kitaip.

106. Negalima DPS, SDD, DPP rezervuarų, autocisternų pripilti daugiau kaip 85 % jų tūrio arba daugiau negu nurodyta jų techniniuose dokumentuose.

107. Pripilant rezervuarus ir cisternas SND taip pat būtina vadovautis Taisyklių 2 priedo 20 punkte nurodyto teisės akto reikalavimais.

108. Draudžiama SND tiesiogiai perpilti iš geležinkelio cisternų į autocisternas.

VII. PAPILDOMI REIKALAVIMAI DARBAMS, ATLIEKAMIEMS PERDAVIMO SISTEMOJE

I. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

109. Magistralinių dujotiekių rekonstravimo ar remonto darbų metu, kai atliekami darbai, kuriuose dalyvauja ir kitų įmonių darbuotojai, kaip nustatoma Taisyklių 7 punkte, darbų organizavimo vadovais būti ir darbus koordinuoti gali tik dujų perdavimo sistemą eksploatuojančios įmonės darbuotojai.

110. Paskyra išrašoma dviem egzemplioriais. Jei darbai susiję su gamtinių dujų srauto nutraukimu ar dujų kiekio apribojimu vartotojams, vienas paskyros egzempliorius pateikiamas magistralinio dujotiekio darbų procesą kontroliuojančiai dispečerinei tarnybai.

111. Darbų vadovas informaciją apie darbų pradžią, pabaigą arba jų nutraukimą įvykus pažeidimams, taip pat darbuotojų sudėties pakeitimus ryšio priemonėmis turi perduoti dispečerinei tarnybai. Prieš šių darbų pradžią darbų vadovas, atsižvelgdamas į konkrečias sąlygas, turi instruktuoti darbuotojus apie darbų atlikimo tvarką, eiliškumą ir apimtis. Po instruktavimo darbuotojai turi pasirašyti paskyroje.

112. Suvirinimo, pjovimo darbai turi būti nutraukiami tokiais atvejais:

112.1. darbų metu dujų slėgiui dujotiekyje padidėjus daugiau kaip 5 mbar arba sumažėjus mažiau kaip 1 mbar;

112.2. užgesus ištekančių iš vamzdžio įpjovos dujų liepsnai arba kai liepsna įtraukiama į vamzdžio vidų;

112.3. pažeidus guminių rutulių arba kamščių, kuriais atjungta nuo veikiančio dujotiekio remontuojamoji dujotiekio atkarpa, sandarumą;

112.4. darbo aplinkoje kilus avarijos grėsmei.

113. Perkūnijos metu draudžiama dirbti darbus, taip pat darbuotojams būti prie dujotiekio uždarymo įtaisų, esančių arčiau kaip 200 m iki prapūtimo (dujų išleidimo) vamzdžių arba nupjauto dujotiekio atvirų angų.

114. Atkasimo darbai organizuojami ir atliekami vadovaujantis Taisyklių 2 priedo 4 ir 6 punktuose nurodytų teisės aktų reikalavimais.

115. Nutraukus dujų transportavimą dujotiekiuose, jie ištuštinami išleidžiant dujas per prapūtimo (dujų išleidimo) vamzdžius. Vamzdyne paliekamas 1–5 mbar slėgis.

116. Išleidus dujas patikrinama, ar vamzdyne (slėginiame inde) nėra dujų kondensato. Jį radus, kondensatas turi būti išpumpuotas ir utilizuotas pagal atitinkamas instrukcijas.

117. Prieš pradedant darbus, toje vietoje neturi likti nereikalingų darbo priemonių ir darbuotojų, kurie tiesiogiai nedalyvauja darbo procese.

118. Sprogimo atžvilgiu pavojingose patalpose draudžiama vienu metu atlikti darbus dujų aplinkoje ir kitokius darbus (elektros laidų remonto, statybos, remonto, derinimo darbus ir kt.).

II. pjovimo ir virinimo darbai

119. Pjaunant ar virinant magistralinius dujotiekius gamtinių dujų slėgis turi būti sumažinamas iki 1–5 mbar ir palaikomas iki pjovimo ar virinimo darbų pabaigos. Šie darbai susideda iš trijų technologinių procesų:

119.1. technologinių kiaurymių (dujų kondensatui pašalinti ir laikiniems dujų tekėjimo nutraukimo įtaisams sumontuoti) išpjovimas;

119.2. magistralinio dujotiekio remonto darbai;

119.3. technologinių kiaurymių hermetizavimas.

120. Jeigu pažeistame dujotiekyje gamtinių dujų slėgis mažesnis kaip 1 mbar, prieš kiaurymių pjovimą dujotiekis turi būti prapučiamas gamtinėmis dujomis ne didesniu kaip 1 bar slėgiu. Po prapūtimo deguonies dujose gali likti ne daugiau kaip 2 % pagal tūrį.

121. Remontuojamo dujotiekio atkarpoms papildomai atjungti naudojami sandarinimo rutuliai, kurie įdedami į vamzdį per išpjautas technologines kiaurymes ir pripučiami oro. Rutuliai turi būti sandariai prigludę prie vamzdžio vidinio paviršiaus.

122. Sandarinimo rutuliai įstatomi dujotiekyje ne arčiau kaip 8–10 m atstumu į abi puses nuo pjovimo, suvirinimo darbų vietos, tarp technologinių kiaurymių. Jeigu dėl darbų technologijos išlaikyti tokius atstumus negalima, guminiai rutuliai turi būti specialiai apsaugoti. Technologinių kiaurymių skaičius, sandarinimo rutulių skaičius ir jų pastatymo vietos turi būti nustatyti pavojingų darbų plane priklausomai nuo dujotiekio vamzdžio skersmens ir darbų sudėtingumo.

123. Suvirinimo darbai turi būti atliekami pagal galiojančias suvirinimo darbų specifikacijas ir instrukcijas.

124. Atlikus technologinių kiaurymių hermetizavimą, išjungtas dujotiekio ruožas prapučiamas dujomis ne didesniu kaip 1 bar slėgiu. Prapūtimas dujomis yra užbaigtas, kai deguonies kiekis dujose neviršija 2 % tūrio arba mėginiai dega ramiai, nesproginėja atlikus tris bandinius paeiliui.

125. Prapūtus dujomis, užvirinamos technologinės kiaurymės.

126. Suvirintos sandūros turi būti patikrintos neardomosios kontrolės metodais.

127. Suvirintų vietų sandarumas tikrinamas nuotėkio aptikimo skysčiais arba tam skirtais dujų nuotėkių paieškos prietaisais slėgį dujotiekyje padidinus iki 50 % darbinio dujų slėgio dydžio.

128. Suvirinimo, pjovimo darbai DSS, DAS ir KS teritorijose, nenutraukiant šių objektų veikimo, gali būti atliekami, jeigu vykdomi tokie saugos reikalavimai:

128.1. periodiškai tikrinamas darbo aplinkos užterštumas dujomis;

128.2. nutraukiamos darbo operacijos, susijusios su galimu gamtinių dujų nuotėkiu į aplinką iš jungčių, apsauginių išmetimo vožtuvų, prapūtimo (dujų išleidimo) vamzdžių ir kitų galimų vietų;

128.3. nuolat matuojama gamtinių dujų koncentracija darbo vietoje.

129. Suvirinimo, pjovimo darbai sprogimo atžvilgiu pavojingose patalpose gali būti atliekami tik išimtiniais atvejais, įvykdžius šiuos veiksmus:

129.1. uždarius įvadinių ir išvadinių dujų vamzdynų uždarymo įtaisus ir įrengus akles, jeigu tai leidžia konstrukcija;

129.2. remontuojamą vamzdyną ar įrenginį prapūtus oru, azotu arba inertinėmis dujomis;

129.3. ne trumpiau kaip 10 minučių prieš darbų pradžią išvėdinus patalpą ir ją vėdinant visą darbo laiką;

129.4. laikantis Taisyklių 128 punkte nurodytų saugos reikalavimų.

130. Suremontuotus technologinius įrenginius pripildžius gamtinėmis dujomis ir slėgiui pasiekus 50 % darbinio dujų slėgio dydį, tam skirtais prietaisais patikrinamas technologinių įrenginių, jų vamzdynų, jungčių, suvirintų sandūrų sandarumas. Jei dujų nuotėkio nenustatoma, dujų slėgis padidinamas iki darbinio dydžio ir po 2 valandų sandarumas patikrinamas pakartotinai.

VIII. ASMENINĖS APSAUGoS PRIEMONĖS

131. Asmeninės apsaugos priemonės, naudojamos dirbant darbus, turi atitikti Taisyklių 2 priedo 9 punkte nurodyto techninio reglamento reikalavimus, būti sertifikuotos ir tinkamos saugiai naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, tai yra šios priemonės turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad netaptų elektros lanko, elektrostatinės iškrovos ar smūgio sukeltu kibirkšties šaltiniu, nuo kurio aplinkoje esantis sprogusis mišinys užsidegtų.

132. Atliekant darbus dujų aplinkoje kvėpavimo takų apsaugai gali būti naudojami neautonominiai kvėpavimo aparatai – izoliojančios (žarninės) dujokaukės (Taisyklių 2 priedo 22 punkte nurodyto standarto reikalavimai) ir autonominiai kvėpavimo aparatai – izoliuojamieji suslėgto oro aparatai (Taisyklių 2 priedo 23 punkte nurodyto standarto reikalavimai).

133. Kaukės turi būti nepažeistos, sandarios ir švarios, žarnos – sandarios, neperlenktos ir nesuspaustos. Rekomenduojama, kad žarnos gale būtų kietųjų dalelių filtras.

134. Gelbėjimo įranga turi atitikti Taisyklių 2 priedo 25 punkte nurodyto standarto reikalavimus.

135. Gelbėjimo virvės turi būti vientisos, be surišimų ir mazgų, virvių ilgis ne mažesnis kaip 6 m, o dirbant šulinyje, iškasoje virvė turi būti 2 m ilgesnė už šulinio ar iškasos gylį.

IX. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

136. Taisyklių reikalavimus pažeidę asmenys atsako Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatyta tvarka.

_________________

Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklių

1 priedas

DARBŲ SĄRAŠAS

I KATEGORIJOS DARBAI

1. DSS, DAS įrenginių dujų nuotėkio per riebokšlius ir išardomus sujungimus šalinimas. DSS, DAS, KS, SDD, DPP, DPS įrenginių operatyvinė priežiūra ir technologinis valdymas.

2. Dujų paleidimas į pavienius dujinius prietaisus.

3. Dujinių prietaisų ir dujų skaitiklių įrengimas ir keitimas neatliekant suvirinimo darbų (jei jie įrengiami už uždarymo įtaiso, esančio prieš dujinį prietaisą). Dujinių prietaisų techninis patikrinimas vadovaujantis Taisyklių 2 priedo 16 punkte nurodytu teisės aktu, taisymas, išardomųjų sujungimų sandarinimas. Dujinių prietaisų atjungimas nuo dujotiekio užaklinant srieginėmis aklėmis.

4. DSS, DSRĮr veikimo stebėjimas, dujų slėgio reguliavimas dujų slėgio reguliatoriumi.

5. SND balionų keitimas.

II KATEGORIJOS DARBAI

6. Požeminių dujotiekių kondensato rinktuvų patikrinimas, kondensato šalinimas ir jo utilizavimas.

7. Susirinkusių nuosėdų iš suskystintųjų dujų rezervuarų ir cisternų šalinimas ir jų utilizavimas.

8. SND išpylimas iš geležinkelio ar autocisternų į rezervuarus ir cisternas, autocisternų pripylimas SND.

SND išpylimą (pripylimą) iš autocisternų į rezervuarus atlieka kvalifikuotas darbuotojas dalyvaujant autocisternos vairuotojui.

9. DSRĮr veikimo režimo reguliavimas per apylankinį dujotiekį.

10. Aklių įrengimas, išėmimas atjungiant arba atskirų vartotojų technologinių įrenginių prijungimas prie dujotiekio.

11. DPS, SDD, DPP, DSRĮr ir SND grupinių įrenginių apžiūra.

12. Dujinių prietaisų, dujų skaitiklių montavimas, dujų sistemų pastatuose permontavimas naudojant suvirinimą, pjovimą, kai dujų srautas nutraukiamas (paleidžiamas) ne daugiau kaip vieno vartotojo dujų sistemai.

13. Mažo slėgio dujotiekių, jų išardomų sujungimų, uždarymo įtaisų ir kitų įrenginių, kurių skersmuo 50 mm ir mažesnis, remontas, ardymas, keitimas, dujų nuotėkių šalinimas be suvirinimo darbų.

III KATEGORIJOS DARBAI

14. DSS perjungimas dujoms tiekti per apylankinį dujotiekį.

15. SND rezervuarų įrenginių techninis (kartą per metus) patikrinimas pagal 2 priedo 19 punkte nurodyto teisės akto reikalavimus.

16. Dujų balionų pripildymas, parengimas techninei būklei tikrinti (ištuštinimas ir išgarinimas) ir jų remontas dujų pilstymo stotyse arba DPP.

17. DSS, DAS, KS gedimų ir dujų nuotėkių šalinimas.

18. Darbai, susiję su odoranto išpylimu, DSS ir kitur.

19. Mažo slėgio dujotiekių kondensato rinktuvų ir hidraulinių uždorių vamzdelių trumpinimas, ilginimas naudojant suvirinimą.

20. Mažo slėgio dujotiekių, kurių skersmuo 50 mm ir mažesnis, remontas, ardymas, keitimas, dujų nuotėkių šalinimas naudojant suvirinimą.

21. Dujotiekių techninės priežiūros darbai, išskyrus darbus, kurie nėra pavojingi darbai.

22. Požeminių dujotiekių sandarumo tikrinimas tam skirtais dujų nuotėkio ieškikliais.

23. Dujas deginančių įrenginių ir valdymo sistemų paleidimas ir derinimas.

24. Taisyklių 1 priedo 18–20 punktuose nurodytus darbus turi atlikti darbų vadovas ir du darbuotojai.

25. Mažo slėgio dujotiekių ir jų įrenginių, uždarymo ir kitų įtaisų, kurių skersmuo didesnis kaip 50 mm, remontas, ardymas, keitimas, dujų nuotėkio šalinimas neatliekant suvirinimo darbų.

IV KATEGORIJOS DARBAI

26. Polietileninių dujotiekių prijungimas prie veikiančių dujotiekių naudojant jungiamąsias detales su kaitinimo spirale; plieninių dujotiekių prijungimas prie veikiančių, nemažinant dujų slėgio („šaltas“ prijungimas, naudojant tam tikslui skirtus specialius įtaisus); dujų paleidimas į prijungtus dujotiekius.

27. Gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų dujų sistemų techninis patikrinimas pagal Taisyklių 2 priedo 16 ir 19 punktuose nurodytų teisės aktų reikalavimus.

28. Dujų paleidimas į naujas pastatytas vartotojų gamtinių dujų sistemas.

29. Slėginių indų, kuriuose laikomos dujos, parengimas techninei būklei tikrinti.

30. Dujinių prietaisų, dujų skaitiklių montavimas, pastatų dujų sistemų permontavimas naudojant suvirinimo darbus, kai permontuojama (nutraukiamas arba prijungiamas veikimas) daugiau kaip vieno vartotojo dujų sistema.

31. Mažo slėgio dujotiekių ir jų įrenginių, uždarymo ir kitų įtaisų, kurių skersmuo didesnis kaip 50 mm, remontas, ardymas, keitimas, dujų nuotėkio šalinimas naudojant suvirinimą.

32. Darbai gilesnėse kaip 1,5 m iškasose, rezervuaruose ir cisternose, katilų ar kitų dujas deginančių ar dujų turinčių įrenginių viduje.

33. DSS, DAS, KS, DSRĮr, DPS ir SDD, grupinių SND įrenginių techninis patikrinimas, dujų nuotėkių šalinimas ir veikimo parametrų reguliavimas pagal Taisyklių 2 priedo 16, 17 ir 19 punktuose nurodytų teisės aktų reikalavimus.

34. DSS, DAS remontas naudojant suvirinimą, kai pavojingi darbai atliekami vienoje darbo vietoje.

35. Dujų srauto nutraukimas ir paleidimas į vartotojo dujų sistemas, įrengiant (išimant) akles (Taisyklių 2 priedo 16 punktas).

36. Susidariusių kamščių dujotiekiuose šalinimas.

37. Dujotiekio uždarymo įtaisų šuliniuose techninė priežiūra bei kiti darbai šuliniuose.

38. Pramoninių dujų skaitiklių montavimas (nuėmimas, pakeitimas, įmontavimas).

39. Magistralinių dujotiekių įrenginių derinimas.

40. Naujų plieninių mažo slėgio dujotiekių prijungimas prie veikiančių dujotiekių naudojant suvirinimą, kai darbai atliekami vienoje vietoje, o dujų slėgis sumažinamas DSRĮr prieš prijungimo darbų pradžią. Dujų paleidimas į naujus dujotiekius.

41. Didelio ir vidutinio slėgio dujotiekių remontas, uždarymo įtaisų keitimas, įrenginių ardymas, dujų nuotėkio šalinimas, kai dirbama vienoje darbo vietoje.

42. Dujotiekių mechaninio atsparumo, sandarumo bandymai ir prapūtimo darbai, kai jie atliekami be darbų plano.

V KATEGORIJos DARBAI

43. Pirminis dujų paleidimas į naujai dujofikuojamų miestų ir gyvenviečių skirstomuosius dujotiekius.

44. Didelio ir vidutinio slėgių naujų dujotiekių prijungimas prie veikiančių dujotiekių (išskyrus būdus, nurodytus Taisyklių 1 priedo 25 punkte) mažinant dujų slėgį. Dujų paleidimas į šiuos dujotiekius.

45. DPS, SDD (balionų pildymo punktų) SND rezervuarų, cisternų pripildymas dujomis pirmą kartą ir po techninės būklės tikrinimo.

46. Slėgio mažinimas arba didinimas dujotiekiuose, kai dujų slėgis mažinamas ar didinamas daugiau negu nustatytos mažiausios ar didžiausios DSRĮr apsauginių uždarymo vožtuvų reikšmės.

47. Virinimo, pjovimo pavojingi darbai DPS, SDD teritorijose, DSRĮr.

48. Veikiančių dujotiekių ir jų įrenginių, uždarymo ir kitų įtaisų remontas, keitimas, atliekant suvirinimo darbus, pjovimą, kai pavojingi darbai atliekami pagal darbų planą.

49. Trumpalaikis (ne daugiau kaip 2–3 dienos) dujų skirstymas dujofikuotiems objektams panaudojant laikinus dujotiekius DSRĮr ar įtaisus.

50. Dujotiekių mechaninio atsparumo, sandarumo bandymų ir prapūtimo darbai.

51. Šiame skyriuje nepaminėti kiti darbai, atliekami keliose darbų vietose vienu metu.

VI KATEGORIJOS PAVOJINGI DARBAI

52. Naujai pastatytų magistralinių dujotiekių, DSS, DAS, KS prijungimas prie veikiančių ir dujų paleidimas į juos.

53. Naujai pastatytų magistralinių dujotiekių, DSS, DAS, KS technologinių įrenginių derinimas.

54. Veikiančių magistralinių dujotiekių, technologinių įrenginių prapūtimas, stiprumo ir sandarumo bandymai dujomis.

55. Magistralinių dujotiekių, DSS, DAS, KS technologinių įrenginių remontas atliekant jų pjovimo ir virinimo darbus.

56. Magistralinių dujotiekių valymo ir diagnostinių stūmoklių paleidimas ir išėmimas.

57. Veikiančių magistralinių dujotiekių uždarymo įtaisų keitimas.

58. Dujų paleidimas į suremontuotus magistralinio dujotiekio ruožus, DSS, DAS ir KS.

_________________

Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklių

2 priedas

TEISĖS AKTAI, STANDARTAI IR KITI DOKUMENTAI, Į KURIUOS TAISYKLĖSE PATEIKTOS NUORODOS

1. Lietuvos Respublikos energetikos įstatymas (Žin., 2002, Nr. 56-2224; 2011, Nr. 160-7576).

2. Lietuvos Respublikos darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymas (Žin., 2003, Nr. 70-3170).

3. Pavojingų darbų sąrašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. rugsėjo 3 d. nutarimu Nr. 1386 (Žin., 2002, Nr. 87-3751).

4. Specialiosios žemės ir miško naudojimo sąlygos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1992 m. gegužės 12 d. nutarimu Nr. 343 (Žin., 1992, Nr. 22-652; 1996, Nr. 2-43).

5. Įrangos ir apsaugos sistemų, naudojamų potencialiai sprogioje aplinkoje, techninis reglamentas, patvirtintas Lietuvos Respublikos ūkio ministro 1999 m. gruodžio 27 d. įsakymu Nr. 432 (Žin., 2000, Nr. 7-198; 2002, Nr. 56-2279).

6. Statybos techninis reglamentas STR 1.07.02:2005 „Žemės darbai“, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. D1-629 (Žin., 2005, Nr. 151-5569).

7. Statybos techninis reglamentas STR 1.01.09:2003 „Statinių klasifikavimas pagal jų naudojimo paskirtį“, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. birželio 11 d. įsakymu Nr. 289 (Žin., 2003, Nr. 58-2611).

8. Statybos techninis reglamentas STR 1.11.01:2010 „Statybos užbaigimas“, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2010 m. rugsėjo 28 d. įsakymu Nr. D1-828 (Žin., 2010, Nr. 116-5947).

9. Techninis reglamentas „Asmeninės apsauginės priemonės“, patvirtintas Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2000 m. liepos 3 d. įsakymu Nr. 69 (Žin., 2000, Nr. 65-1967).

10. Darbuotojų aprūpinimo asmeninėmis apsaugos priemonėmis nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2007 m. lapkričio 26 d. įsakymu Nr. A1-331 (Žin., 2007, Nr. 123-5055).

11. Darbuotojų, dirbančių potencialiai sprogioje aplinkoje, saugos nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2005 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. A1-262 (Žin., 2005, Nr. 118-4277).

12. Profesinės rizikos vertinimo nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro ir Lietuvos Respublikos sveikatos ministro 2003 m. spalio 16 d. įsakymu Nr. A1-159/V-612 (Žin., 2003, Nr. 100-4504).

13. Asmenų, dirbančių darbo aplinkoje, kurioje galima profesinė rizika (kenksmingų veiksnių poveikis ir (ar) pavojingas darbas), privalomo sveikatos tikrinimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2000 m. gegužės 31 d. įsakymu Nr. 301 „Dėl profilaktinių sveikatos tikrinimų sveikatos priežiūros įstaigose“ (Žin., 2000, Nr. 47-1365; 2010, Nr. 4-163).

14. Mokymo ir atestavimo darbuotojų saugos ir sveikatos klausimais bendrieji nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro ir Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2011 m. birželio 17 d. įsakymu Nr. A1-287/V-611 (Žin., 2011, Nr. 76-3683).

15. Darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcijų rengimo ir instruktavimo tvarka, patvirtinta Lietuvos Respublikos vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2005 m. balandžio 20 d. įsakymu Nr. 1-107 (Žin., 2005, Nr. 53-1817).

16. Gamtinių dujų skirstymo ir vartotojų sistemų eksploatavimo taisyklės, patvirtintos Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2012 m. gegužės 2 d. įsakymu Nr. 1-82 (Žin., 2012, Nr. 52-2598).

17. Gamtinių dujų perdavimo sistemos eksploatavimo taisyklės, patvirtintos Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2012 m. liepos 5 d. įsakymu Nr. 1-128 (Žin., 2012, Nr. 82-4280).

18. Europos Bendrijų Komisijos komunikatas „Dėl neprivalomo geros praktikos vadovo Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvai 1999/92/EB dėl būtiniausių minimalių darbuotojų saugos ir sveikatos gerinimo reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje, įgyvendinti“ (2003 m. rugpjūčio 25 d. COM (2003) 515 galutinė redakcija).

19. Suskystintų naftos dujų sistemų eksploatavimo taisyklės, patvirtintos Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2008 m. liepos 18 d. įsakymu Nr. 4-331 (Žin., 2008, Nr. 85-3397).

20. Buities, sanitarinių ir higienos patalpų įrengimo reikalavimai, patvirtinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. balandžio 24 d. nutarimu Nr. 501 (Žin., 2003, Nr. 40-1820).

21. Statybos techninis reglamentas STR 2.09.02:2005 „Šildymas, vėdinimas ir oro kondicionavimas“, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005 m. birželio 9 d. įsakymu Nr. D1-289 (Žin., 2005, Nr. 75-2729).

22. Lietuvos standartas LST EN 138:1998 „Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatai su švaraus oro žarna ir kauke, puskauke arba kandikliniu įtaisu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas“.

23. Lietuvos standartas LST EN 137:2007 „Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirosios apytakos suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su ištisine veido kauke. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas“.

24. Lietuvos higienos norma HN 98:2000 „Natūralus ir dirbtinis darbo vietų apšvietimas. Apšvietos ribinės vertės ir bendrieji matavimo reikalavimai“, patvirtinta Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2000 m. gegužės 24 d. įsakymu Nr. 277 (Žin., 2000, Nr. 44-1278).

25. Lietuvos standartas LST EN 1497:2007 „Asmeninė apsaugos nuo kritimo iš aukščio įranga. Gelbėjimo diržai“.

_________________

Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklių

3 priedas

_

(įmonės ir tarnybos pavadinimas)

Darbų gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje vykdymo

PASKYRA

Registravimo Nr.______

_

_

(darbų pavadinimas, darbų vieta, adresas)

Numatoma darbų pradžia 20___ m. ___ d. _____ val. ____ min.

Numatoma darbų pabaiga 20___ m. ___ d. _____ val. ____ min.

Darbų vadovas

(pareigos, vardas, pavardė)

Darbuotojai:

_

_

_

(pareigos, vardas, pavardė)

Pavedama atlikti šiuos darbus:

_

_

_

_

(konkretus darbų turinys arba instrukcijos, pagal kurią atliekami darbai, numeris ir pavadinimas)

Darbų vykdymo sąlygos

Paskyroje nurodytiems darbams atlikti reikalinga:

_

_

_

(įrenginiai, mechanizmai, įrankiai, medžiagos, ryšio priemonės, matavimo priemonės)

Saugos priemonės:

_

_

_

(darbuotojų saugos ir sveikatos priemonės, pirmosios medicinos pagalbos ir pirminės gaisro gesinimo priemonės)

_

(darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcijos numeris)

Paskyrą darbų vadovui išdaviau, darbų vadovą supažindinau su darbų technologija ir instruktavau darbuotojų saugos klausimais:

(pareigos, vardas, pavardė)

20___ m. ___________ d.

Parašas _______________

Instruktavimą išklausiau ir paskyrą gavau:

_

(darbų vadovo pareigos, vardas, pavardė)

20___ m. ___________ d.

Parašas _______________

Nurodyti darbuotojai supažindinti su darbų atlikimo tvarka, saugos reikalavimais ir rizikos veiksniais:

Eil. Nr.	Vardas, pavardė	Pareigos	Išklaususio instruktavimą parašas	Instruktavusio darbų vadovo parašas

Darbo vieta ir darbo sąlygos patikrintos. Saugos ir sveikatos priemonės, nurodytos paskyroje, įvykdytos.

Darbų vadovas

(parašas, vardas, pavardė)

Paskyra pratęsta:

Darbų pradžia	Darbų pabaiga	Pratęsusio asmens pareigos, v., pavardė, parašas
20 m. d. val.	20 m. d. val.
20 m. d. val.	20 m. d. val.

Darbuotojų sudėties pakeitimai:

Eil. Nr.	Vardas, pavardė	Pareigos	Laikas (data, valanda)	Asmuo vykdantis pakeitimą (parašas, v., pavardė)	Pastabos
Iš darbo vietos pašalinti
Į darbo vietą naujai paskirti

Atlikti darbai:

_

(tikslus darbų aprašymas)

_

_

_

_

Darbų vadovas

(parašas, v., pavardė)

20___ m. ___________ d.

_________________

Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklių

4 priedas

_

(įmonės ir tarnybos pavadinimas)

Darbų gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje vykdymo

U Ž D U O T I S

Registravimo Nr.______

Darbų vadovas/darbų vyresnysis:

(reikiamą pabraukti)	(pareigos, vardas pavardė)

Darbuotojai:

_

_

(pareigos, vardas, pavardė)

Numatoma darbų pradžia 20__ m. ______ d. ____ val. ____min.

Numatoma darbų pabaiga 20__ m. ______ d. ____ val. ____ min.

Pavedama atlikti šiuos darbus:

Eil. Nr.	Darbo vieta (nurodyti maršruto Nr. arba objekto adresą, kita)	Darbų pavadinimas	Instrukcijos, pagal kurias atliekama užduotis, Nr.	Atžyma apie darbų atlikimą	Pastabos (rasti trūkumai, neatlikti darbai.)

1	2	3	4	5	6

Saugos priemonės, dirbant nurodytus darbus:

_

(darbuotojų saugos ir sveikatos priemonės, pirmosios medicinos pagalbos ir pirminės gaisro gesinimo priemonės)

_

(darbuotojų saugos ir sveikatos instrukcijos numeris)

Užduotį išdaviau, darbų vadovą/darbų vyresnįjį/darbuotojus supažindinau su darbų technologija ir instruktavau darbuotojų saugos klausimais:

_	20 __ m. _____ ____ d.

(pareigos, vardas, pavardė, parašas)

Instruktavimą išklausiau ir užduotį gavau:

_	20 __ m. _____ ____ d.

(pareigos, vardas, pavardė, parašas)

Nurodyti darbuotojai supažindinti su darbų atlikimo tvarka, saugos reikalavimais ir rizikos veiksniais:

Eil. Nr.	Išklausiusio instruktavimą darbuotojo parašas, vardas, pavardė	Instruktavusio asmens parašas, vardas, pavardė

Užduotį atlikęs darbų vadovas/vyresnysis	20___ m. _____ ____ d.

(parašas, v., pavardė)

_________________

Gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų ir biodujų aplinkoje atliekamų darbų saugos taisyklių

5 priedas

_

(įmonės ir tarnybos pavadinimas, adresas)

Paskyrų, užduočių vykdant darbus gamtinių dujų, suskystintųjų naftos dujų

ir biodujų aplinkoje

REGISTRAVIMO

Ž U R N A L A S

Žurnalas pradėtas pildyti 20__ m. _______ ____ d.

Žurnalas baigtas pildyti 20__ m. _________ ____ d.

Žurnale yra ______ puslapių

Registravimo Nr.	Darbų pavadinimas ir atlikimo vieta (maršruto Nr.; adresas; kita)	Paskyros/ užduoties išdavimo data	Numatoma darbų data ir laikas	Paskyrą/užduotį išdavęs asmuo	Paskyrą/užduotį gavęs asmuo	Paskyra/užduotis grąžinta	Pastabos

data	darbų vadovo/ vyresniojo parašas

data	laikas (val., min.)	parašas	vardas, pavardė	parašas	vardas, pavardė

pradžia	pabaiga

_________________