LIETUVOS RESPUBLIKOS

ŽEMĖS ŪKIO MINISTRO

ĮSAKYMAS

DĖL 2012–2014 METŲ MELIORACIJOS PROGRAMOS PATVIRTINIMO

2011 m. spalio 19 d. Nr. 3D-772

Vilnius

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymo (Žin., 1993, Nr. 71-1326; 2004, Nr. 28-877) 7 straipsnio 1 dalimi ir siekdamas užtikrinti žemės savininkų ir kitų naudotojų žemėje esančių melioracijos statinių tinkamą funkcionavimą,

tvirtinu 2012–2014 metų melioracijos programą (pridedama).

Žemės ūkio ministras	Kazys Starkevičius

SUDERINTA

Lietuvos savivaldybių asociacijos

2011 m. rugsėjo 20 d. raštu Nr. (18)-SD-680

_________________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos

žemės ūkio ministro

2011 m. spalio 19 d. įsakymu Nr. 3D-772

2012–2014 METŲ MELIORACIJOS PROGRAMA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. 2012–2014 metų melioracijos programa (toliau – programa) parengta vadovaujantis Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymo (Žin., 1993, Nr. 71-1326; 2004, Nr. 28-877) 7 straipsnio 1 dalimi bei savivaldybių 2012–2014 metų melioracijos darbų investicijų projektais.

II. PROGRAMOS MISIJA (APLINKOS ANALIZĖ)

2. Šia programa siekiama įgyvendinti racionalią melioracijos turto, melioruotos žemės naudojimo politiką, kuri skatintų ekonominius ir socialinius pokyčius, nukreiptus į žemės ūkio gamybos intensyvinimą bei kaimo gyventojų gyvenimo kokybės gerinimą, kartu išsaugant ir gausinant kaimo gamtinį, materialinį ir dvasinį paveldą, taip pat apsaugant kaimo gyventojų turtą ir aplinką polderiuose nuo potvynių daromos žalos.

3. Pernelyg drėgnų ir užpelkėjusių žemių, reikalingų sausinti, Lietuvoje yra 3,4 mln. ha arba 85,9 proc. bendro žemės ūkio paskirties žemės ploto. Be šių žemių sausinimo efektyvi žemdirbystė šalyje negalima. Nusausintose žemėse išauginama 89 proc. visos žemės ūkio produkcijos, todėl žemių melioracija šalyje yra labai svarbi žemės ūkio gamybos ir kaimo infrastruktūros dalis. Dabartiniu metu nusausintų drenažu žemės ūkio paskirties žemių plotas šalyje yra 2,6 mln. ha arba 77,7 proc. šiam tikslui naudojamos žemės.

Atlikus melioruotos žemės būklės techniniu ir agrotechniniu požiūriais įvertinimą nustatyta, kad blogos būklės melioruotos žemės yra 222,4 tūkst. ha. Daugiau kaip 15,0 tūkst. ha nusausintų žemės ūkio naudmenų pavirto pelke, daugiau kaip 67,3 tūkst. ha apaugo krūmais ir mišku. Apskaitos duomenimis melioracijos statiniai nyksta. Statinių vidutinis nusidėvėjimas pasiekė 59,1 proc.

4. Melioracijos programai 2009–2011 m., patvirtintai Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2008 m. gruodžio 2 d. įsakymu Nr. 3D-650 (Žin., 2008, Nr. 142-5674), įgyvendinti, dėl įvykusios finansinės krizės Lietuvos Respublikos Seimas valstybės biudžeto lėšų skyrė labai mažai: 2009 m. – 37,1 mln. Lt, 2010 ir 2011 m. po 28 mln. Lt (palyginimui 2006 m. – 67,5 mln. Lt, 2007 m. – 70,3 mln. Lt, 2008 m. – 82,1 mln. Lt).

5. Atlikti darbai ir pasiekti rezultatai:

2009 m. investicijų lėšomis suremontuota ir rekonstruota 2749 ha sausinimo sistemų, 476 km griovių, 438 vandens pralaidos, 48 tiltai, 55 tvenkinių užtvankos, 405 kiti hidrotechnikos statiniai, 110 km požeminio drenažo linijų. Paprastosiomis lėšomis išvalyta 111 km griovių, iš griovių pašalinta 161 ha krūmų, paremti 27 ūkininkai remontuojant jiems priklausančius melioracijos statinius.

2010 m. investicijų lėšomis suremontuota ir rekonstruota 2444 ha sausinimo sistemų, 290 km griovių, 373 vandens pralaidos, 22 tiltai, 51 tvenkinių užtvanka, 161 kitas hidrotechnikos statinys, 94 km požeminio drenažo linijų. Paprastosiomis lėšomis išvalyta 118 km griovių, iš griovių pašalinta 176 ha krūmų, paremti 9 ūkininkai remontuojant jiems priklausančius melioracijos statinius.

Atitinkami darbai numatyti ir bus atlikti 2011 m.

III. PROGRAMOS RYŠYS SU LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO NUTARIMAIS

6. Programos tikslai atitinka Valstybės ilgalaikės raidos strategijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2002 m. lapkričio 12 d. nutarimu Nr. IX-1187 (Žin., 2002, Nr. 113-5029), III skyriaus dalies „Konkurencinga ekonomika“ 5 punkto „Kaimo ir žemės ūkio plėtra“:

6.1. gamybinės infrastruktūros nuostatą, kurioje numatyta esminė melioracijos ir vandentvarkos turto pertvarka – melioracijos turto privatizavimas;

6.2. racionalios žemės naudojimo ir žemės rinkos formavimo nuostatą, kurioje numatyta įgyvendinti teisinių, ekonominių, organizacinių ir administracinių priemonių kompleksą gerai žemės kultūrinei ir techninei būklei palaikyti, žemės produktyvumui išsaugoti, melioracijos įrenginių būklei pagerinti.

IV. PROGRAMOS RYŠYS SU LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS PROGRAMA IR JOS ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖMIS

7. Penkioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės veiklos programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2008 m. gruodžio 9 d. nutarimu Nr. XI-52 (Žin., 2008, Nr. 146-5870), 441 punkte numatyta įgyvendinti kompleksą priemonių žemės kultūrinei ir techninei būklei išsaugoti, palaikyti melioracijos įrenginių būklę, apibrėžti valstybės vaidmenį, atsakomybę ir santykius su įrenginių naudotojais.

Vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonėmis melioruotos žemės savininkams teikiama finansinė parama ūkinių melioracijos statinių remonto ir priežiūros darbams atlikti.

Jau parengti ir patvirtinti teisės aktai, reglamentuojantys melioracijos darbus vykdančių subjektų ir melioracijos statinių bei melioruotų žemių naudotojų santykius.

V. PROGRAMOS TIKSLAI

8. Organizuoti melioruotos žemės būklės palaikymą laiku pašalinant perteklinį vandenį iš nusausintų plotų.

9. Užtikrinti žemės savininkų ir kitų naudotojų žemėje esančių valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos statinių tinkamą veikimą.

10. Sudaryti prielaidas melioracijos srities moksliniams tyrimams vykdyti.

11. Teikti pasiūlymus dėl naujų technologijų taikymo ir naujų medžiagų naudojimo rekonstruojant ir remontuojant melioracijos sistemas, tai siejant su žemių konsolidavimo strategija.

VI. PROGRAMOS RYŠYS SU LIETUVOS KAIMO PLĖTROS 2007–2013 METŲ PROGRAMA

12. Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programoje, patvirtintoje 2007 m. spalio 19 d. Komisijos (EB) sprendimu Nr. C (2007) 5076 (toliau – KPP), su paskutiniais pakeitimais, patvirtintais 2009 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimu Nr. C (2009) 10216, įvardyta problema, susijusi su vandentvarka ir žemės ūkio infrastruktūra – sausinimo sistemų tvarkymu.

13. KPP 1 krypties „Žemės, maisto ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“ priemonės „Žemės ūkio ir miškininkystės plėtra ir pritaikymo infrastruktūra“ bendrasis tikslas – sudaryti tinkamas sąlygas kaimo infrastruktūros plėtrai, kuri pagerintų žemės ir miškų ūkio konkurencingumą. Priemonės veiklos srities „Žemės ūkio vandentvarka“ tikslai – pagerinti laukų bendrojo naudojimo melioracijos inžinerinės infrastruktūros techninę būklę, išsaugoti ir puoselėti žemės ūkio vandens išteklių ekologinę vertę kaimo vietovėse, atsižvelgiant į melioruotos žemės ir melioracijos statinių būklės įvertinimo pagrindinius duomenis, patvirtintus Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2007 m. birželio 22 d. įsakymu Nr. 3D-309 (Žin., 2007, Nr. 73-2908).

14. Pagal KPP 1 krypties „Žemės, maisto ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“ priemonės „Žemės ūkio ir miškininkystės plėtra ir pritaikymo infrastruktūra“ veiklos sritį „Žemės ūkio vandentvarka“ numatoma parama savivaldybėms ir melioracijos sistemų (statinių) naudotojų asociacijoms sausinimo sistemų ir jų hidrotechninių statinių rekonstravimui bei rūgščių dirvožemių kalkinimui siekiant pagerinti jų vandens pralaidumo savybes sausinamos teritorijos ariamojoje žemėje, kur pH?5,5; dirbtinių vandens telkinių hidrotechninių statinių rekonstravimui; polderių rekonstravimui.

VII. MELIORUOTOS ŽEMĖS SAVININKŲ ĮTRAUKIMAS Į MELIORACIJOS SISTEMŲ PRIEŽIŪRĄ

15. Vykdydamas Valstybės ilgalaikės raidos strategiją Lietuvos Respublikos Seimas išdėstė Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymą nauja redakcija ir jo 3 str. 1 dalyje nustatė, kad žemės sklype esantys melioracijos statiniai yra žemės sklypo priklausiniai ir nuosavybės teise priklauso žemės sklypo savininkui. Tokiu būdu apie pusė melioracijos statinių iš valstybės nuosavybės perėjo žemės savininkų nuosavybėn.

Žemės plotai, kuriuose iki Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo buvo įrengiamos melioracijos sistemos, siekė nuo keleto iki kelių šimtų ha. Tuo tarpu vidutinis šalies ūkis yra apie 15 ha dydžio, todėl sistema apima keliolika savininkų. Melioracijos sistemos tapo bendrojo naudojimo sistemomis, jų priežiūra vieno savininko žemėje beveik nebeįmanoma, kadangi dėl vandens nuleidimo, kuris siejasi su vandens pritekamų ir turinčių drėgmės perteklių plotų ribomis ir kurie nesutampa su savininkų žemės plotais, melioracijos sistemų funkcionavimas negali būti dalomas pagal melioruotos žemės savininkų sklypus. Dėl to melioruotos žemės naudotojai skatinami jungtis į melioracijos sistemų (statinių) naudotojų asociacijas, kad galėtų tinkamai prižiūrėti melioracijos sistemas ir statinius, pagerinti melioruotos žemės būklę.

16. Įsteigtos ir įregistruotos asociacijos gali atstovauti savo narių interesams valstybės bei savivaldybių institucijose, dalyvauti ES ir/arba Lietuvos Respublikos finansuojamuose projektuose, programose, organizuoti ir/arba atlikti drenažo sistemų priežiūros darbus, teikti žemės ūkio technikos remonto, serviso paslaugas ir kt., taip pat turi teisę pasinaudoti KPP finansine parama žemės ūkio vandentvarkai (melioracijos statiniams rekonstruoti). Asociacijos numatytos kaip tinkami pareiškėjai tokiai paramai gauti. Be to, asociacijos nustatyta tvarka gali dalyvauti konkursuose melioracijos statinių priežiūros darbams atlikti, taip pat savo jėgomis organizuoti asociacijos nariams nuosavybės teise priklausančio drenažo remontą.

VIII. MELIORACIJOS PRIEŽIŪROS ORGANIZAVIMAS

17. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymo 7 str. 2 p. melioracijos darbų ir melioracijos statinių naudojimo valstybinę priežiūrą atlieka valstybės įmonė Valstybinis žemėtvarkos institutas (įmonės pavadinimas pakeistas į Valstybės žemės fondą). Valstybės fondo inžinieriai inspektoriai kasmet privalo:

17.1. atlikti:

17.1.1. kompleksinį savivaldybių veiklos melioracijos srityje patikrinimą, remdamiesi melioracijos techniniais reglamentais: MTR 1.05.01:2005 „Melioracijos statinių projektavimas“, MTR 1.07.01:2006 „Melioracijos statinių statybos leidimas“, MTR 2.02.01:2006 „Melioracijos statiniai. Pagrindiniai reikalavimai“, MTR 1.11.01:2006 „Melioracijos statinių pripažinimo tinkamais naudoti tvarka“, MTR 1.12.01:2008 „Melioracijos statinių techninės priežiūros taisyklės“;

17.1.2. savivaldybių teritorijoje vykdomų ar įvykdytų melioracijos statinių statybos darbų kokybės ir biudžeto lėšų panaudojimo patikrinimą;

17.1.3. parengtų ir į Melioracijos programą įtrauktų melioracijos darbų investicijų projektų kokybės patikrinimą savivaldybėse;

17.1.4. valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos statinių – vandens pralaidų, tiltų, tvenkinių ir kitų hidrotechninių statinių priežiūros ir remonto kontrolę;

17.2. dalyvauti:

17.2.1. nagrinėjant žemės savininkų ir naudotojų skundus, susijusius su melioracijos statiniais (taip pat Žemės ūkio ministerijos pavedimu);

17.2.2. komisijose, tiriančiose ekstremalias situacijas ar jų padarinių melioruotoje žemėje ar melioracijos statinių veikimo zonose likvidavimo ir įvertinimo klausimus;

17.3. operatyviai reaguoti į pranešimus apie išduotų techninių sąlygų pažeidimus, kai melioruotoje žemėje tiesiami keliai, kabeliai, dujotiekiai, kitos požeminės komunikacijos ar dirbama melioruotoje žemėje neturint techninių sąlygų.

18. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymo 7 str. 3 p. valstybei nuosavybės teise priklausančius melioracijos statinius patikėjimo teise valdo ir naudoja savivaldybės. Savivaldybių melioracijos specialistai kasmet privalo:

18.1. vykdyti:

18.1.1. melioruotos žemės būklės stebėjimą;

18.1.2. teisės aktų nustatyta tvarka vykdomų darbų ir eksploatacijos techninę priežiūrą;

18.1.3. tvenkinių hidrotechninių statinių priežiūrą pagal Tvenkinių naudojimo ir priežiūros taisykles (LAND 2-95), patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos ministerijos 1995 m. kovo 7 d. įsakymu Nr. 33 (Žin., 1997, Nr. 70-1790; 2006, Nr. 101-3015);

18.1.4. melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitą taikant geografinę informacinę MelGIS sistemą;

18.2. sudaryti:

18.2.1. melioracijos darbų programas ir investicijų projektus;

18.2.2. vykdomų darbų objektų sąrašus;

18.2.3. paslaugų ir darbų sutartis;

18.3. atlikti:

18.3.1. užsakovo funkcijas rengiant melioracijos statinių techninius darbo projektus;

18.3.2. tiltų, sausinimo sistemų siurblinių priežiūrą.

18.4. pagal kompetenciją kontroliuoti, ar žemės savininkai ir valstybinės žemės nuomotojai vadovaujasi Specialiosiomis žemės ir miško naudojimo sąlygomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1992 m. gegužės 12 d. nutarimu Nr. 343 (Žin., 1992, Nr. 22-652; 2010, Nr. 98-5089), Melioruotos žemės savininkų melioracijos statinių ir melioracijos sistemų naudojimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2008 m. balandžio 3 d. įsakymu Nr. 3D-186 (Žin., 2008, Nr. 42-1561), ir Valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos statinių ir melioracijos sistemų naudojimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2008 m. balandžio 4 d. įsakymu Nr. 42-1562 (Žin., 2008, Nr. 42-1562);

18.5. nustatyti technines sąlygas ir išduoti leidimus statiniams melioruotoje žemėje projektuoti ir statyti, kontroliuoti jų įvykdymą;

18.6. nagrinėti prašymus ir pasiūlyti sprendimų dėl melioruotos žemės apsodinimo mišku būdus;

18.7. pildyti melioracijos duomenų kompiuterinę bazę taikant geografinę informacinę sistemą MelGIS;

18.8. derinti kitų žinybų techninius ar darbo projektus;

18.9. dalyvauti tarpžinybinių komisijų darbe;

18.10. organizuoti darbų ir paslaugų viešuosius pirkimus.

IX. MELIORACIJOS MOKSLO TIRIAMIEJI DARBAI

19. Melioracijos programos įgyvendinimas turi sudaryti prielaidas normaliam ūkininkavimui. Tuo tikslu, esant finansinėms galimybėms, bus vykdomi melioracijos moksliniai tyrimai, nagrinėjamas naujų medžiagų ir technologijų taikymas Lietuvos sąlygomis, rengiami techniniai normatyviniai dokumentai, kuriamos drenažo sistemų veikimą gerinančios priemonės ir technologijos. Melioracijos moksliniai tyrimai bus atliekami mokslo pagrindais ir juos atlikus bus parengti atitinkami norminiai teisės aktai.

Valstybės biudžeto lėšų poreikis moksliniams tyrimams vykdyti ir jų pagrindu techniniams normatyviniams dokumentams rengti pateiktas šios programos 2 priede.

X. PROGRAMOS VERTINIMO KRITERIJAI

20. Įgyvendinus programos nuostatas, laiku vykdant melioracijos sistemų priežiūrą, taip pat suremontavus ir rekonstravus melioracijos sistemas bei pritaikius agromelioracines priemones:

20.1. bus atkurtas žemės našumas (apie 12 balų);

20.2. padidės žemės ūkio veiklos subjektų pajamos;

20.3. pagerės socialinė ir buitinė kaimo aplinka ir sauga;

20.4. pagerės 341 tvenkinio, 1453 tiltų, 307 lieptų, 56000 pralaidų, 50000 km griovių ir kitų statinių eksploatacijos būklė;

20.5. pagerės 2,6 mln. ha drenažo sistemų funkcionalumas;

20.6. bus užtikrintas 50 tūkst. ha polderių sistemų funkcionalumas;

20.7. bus pagerinta sausinamų plotų ekologinė būklė.

XI. PROGRAMOS FINANSAVIMAS

21. Programai įgyvendinti naudojamos valstybės biudžeto lėšos:

21.1. valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos sistemų ir statinių priežiūros darbams finansuoti, melioracijos sistemų ir jų hidrotechninių statinių priežiūros, remonto ir statybos techniniams normatyviniams dokumentams rengti bei atnaujinti:

21.1.1. polderių sausinimo sistemų siurblinių eksploatacijos ir kitų šių sistemų melioracijos statinių eksploatacijos darbams finansuoti;

21.1.2. melioracijos sistemų hidrotechnikos statinių eksploatacijos darbams finansuoti;

21.1.3. techniniams normatyviniams dokumentams rengti ir atnaujinti;

21.1.4. melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitai tvarkyti taikant geografinę informacinę MelGIS sistemą;

21.2. valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos sistemų ir statinių remonto darbams finansuoti (įskaitant šių statinių remonto techninės-sąmatinės dokumentacijos parengimą):

21.2.1. sausinimo sistemų ir melioracijos statinių remonto darbams finansuoti;

21.2.2. polderių sausinimo sistemų siurblinių ir kitų šių sistemų melioracijos statinių remonto darbams finansuoti;

21.2.3. melioracijos sistemų hidrotechnikos statinių remonto darbams finansuoti;

21.3. valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos sistemų ir statinių rekonstravimo darbams finansuoti (išskyrus rekonstravimo projektus, finansuojamus pagal KPP 1 krypties „Žemės, maisto ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“ priemonės „Žemės ūkio ir miškininkystės plėtra ir pritaikymo infrastruktūra“ veiklos sritį „Žemės ūkio vandentvarka“), įskaitant rekonstravimo darbų techninės-sąmatinės dokumentacijos parengimą.

22. Programai įgyvendinti naudojamos valstybės biudžeto ir žemės savininkų ar kitų naudotojų nuosavos lėšos (paramai melioruotos nevalstybinės žemės savininkams melioracijos sistemų ir statinių remonto ir priežiūros darbams atlikti).

23. Programai įgyvendinti naudojamų valstybės biudžeto lėšų poreikis pagal savivaldybes pateikiamas šios programos 1 priede. Lėšos numatomos (tikslinamos), atsižvelgiant į valstybės biudžeto galimybes, rengiant kiekvienų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą ir Valstybės investicijų programos projektą.

24. Programai įgyvendinti naudojamos paramos pagal KPP lėšos:

24.1. sausinimo sistemoms ir jų hidrotechniniams statiniams rekonstruoti bei rūgščioms dirvoms kalkinti sausinamos teritorijos ariamojoje žemėje, kur pH?5,5;

24.2. dirbtinių vandens telkinių hidrotechniniams statiniams rekonstruoti;

24.3. polderiams rekonstruoti.

25. Pagal KPP 1 krypties „Žemės, maisto ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“ priemonės „Žemės ūkio ir miškininkystės plėtra ir pritaikymo infrastruktūra“ veiklos sritį „Žemės ūkio vandentvarka“ iš viso (su patikslinimais) numatyta 212 mln. Lt paramos lėšų. Lėšų kiekis metams skiriamas atskiru Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymu. Parama numatyta savivaldybėms, patikėjimo teise valdančioms valstybei nuosavybės teise priklausančius melioracijos statinius, ir melioracijos sistemų (statinių) naudotojų asociacijoms – ribotos atsakomybės, nesiekiantiems pelno juridiniams asmenims, kurių veiklos tikslas – palaikyti bendrojo naudojimo melioracijos sistemų gerą būklę asociacijos narių naudojamoje melioruotoje žemėje.

XII. PROGNOZUOJAMI REZULTATAI

26. Programos įgyvendinimas leis pagerinti melioracijos sistemų ir statinių būklę, atkurti dirvožemio derlingumą, taip suteikiant paramą žemės savininkams, žemės ūkio bendrovėms ir kitiems žemės ūkio veiklos subjektams.

27. Bus atliekami įvairūs melioracijos darbai:

suremontuota:

1 980 vnt. pralaidų;

210 tiltų ir lieptų;

120 užtvankų;

24 sausinimo siurblinės;

30 km polderių pylimų;

7 500 ha sausinimo sistemų;

rekonstruota:

5790 km griovių;

690 vnt. pralaidų;

60 tiltų ir lieptų;

18 užtvankų;

210 km drenažo rinktuvų;

24 sausinimo siurblinės;

9 km polderių pylimų.

28. Valstybės biudžeto ir paramos pagal KPP lėšomis planuojami atlikti darbai bei prognozuojami rezultatai pateikiami šios programos 3 priede.

XIII. PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS, STEBĖSENA BEI ATSAKOMYBĖ

29. Savivaldybės:

29.1. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytais terminais ir Lietuvos Respublikos finansų ministerijos nustatyta tvarka rengia ir teikia Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijai melioracijos darbų investicijų projektus;

29.2. atsako už joms skirtų programos lėšų naudojimą;

29.3. tvirtina konkrečių savivaldybės melioracijos objektų ir darbų, atliekamų programos lėšomis, sąrašus, apimtis ir finansavimo limitus;

29.4. atlieka darbų, vykdomų programos lėšomis, užsakovo funkcijas;

29.5. tvarko joms skirtų programos lėšų apskaitą;

29.6. vadovaujantis Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2004 m. balandžio 29 d. įsakymu Nr. 3D-243 „Dėl melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitos“ (Žin., 2004, Nr. 77-2685) informuoja kiekvieno mėnesio 5 d. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministeriją apie programos įgyvendinimą.

30. Melioruotos žemės savininkai ar kiti naudotojai naudoja pagal paskirtį ir prižiūri melioruotoje žemėje esančius melioracijos statinius, nuosavybės teise priklausančius žemės savininkui, ir skubiai remontuoja, jei dėl jų gedimo gali būti padaryta žalos kitų asmenų ar valstybės turtui ir aplinkai.

XIV. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

31. Melioracijos darbai programos lėšomis perkami Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 1996, Nr. 84-2000; 2006, Nr. 4-102) nustatyta tvarka.

32. Melioracijos darbai programos lėšomis finansuojami laikantis teisės aktų, taikomų iš valstybės biudžeto finansuojamoms programoms vykdyti.

33. Programos finansiniai metai yra kalendoriniai metai.

34. Nepanaudotos valstybės biudžeto lėšos, pasibaigus metams, grąžinamos į valstybės biudžetą.

35. Paramos pagal KPP lėšos naudojamos vadovaujantis Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos administravimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2007 m. balandžio 6 d. įsakymu Nr. 3D-153 (Žin., 2007, Nr. 41-1562; 2009, Nr. 21-834).

_________________

2012–2014 metų melioracijos programos

1 priedas

2012 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠŲ POREIKIS PAGAL SAVIVALDYBES

(tūkst. Lt)

Eil. Nr.	Savivaldybės pavadinimas	Iš viso	Valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti (išlaidos)	Valstybės investicijų programoje numatytiems projektams finansuoti (investicijų lėšos)

melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti	melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti
1.	Akmenės rajono	1 836	216	1 620
2.	Alytaus rajono	2 670	370	70	2 300
3.	Anykščių rajono	2 593	593	2 000
4.	Birštono	113	64	49
5.	Biržų rajono	4 450	950	3 500
6.	Druskininkų	308	58	250
7.	Elektrėnų	812	102	15	710
8.	Ignalinos rajono	2 475	475	43	2 000
9.	Jonavos rajono	1 373	373	1 000
10.	Joniškio rajono	2 000	500	1 500
11.	Jurbarko rajono	2 900	500	2 400
12.	Kaišiadorių rajono	2 320	520	160	1 800
13.	Kalvarijos	950	100	30	850
14.	Kauno rajono	4 400	700	3 700
15.	Kazlų Rūdos	840	130	710
16.	Kėdainių rajono	3 911	1 104	30	2 807
17.	Kelmės rajono	2 690	450	2 240
18.	Klaipėdos rajono	1 410	850	650	560
19.	Kretingos rajono	2 281	781	40	1 500
20.	Kupiškio rajono	2 350	650	1 700
21.	Lazdijų rajono	1 228	628	205	600
22.	Marijampolės	2 365	245	35	2 120
23.	Mažeikių rajono	3 388	800	2 588
24.	Molėtų rajono	2 000	500	100	1 500	200
25.	Pagėgių	917	317	170	600	100
26.	Pakruojo rajono	3 515	869	2 646	115
27.	Palangos miesto	280	180	180	100	100
28.	Panevėžio rajono	8 300	2 400	5 900
29.	Pasvalio rajono	3 490	890	2 600
30.	Plungės rajono	2 430	310	2 120
31.	Prienų rajono	1 514	350	1 164
32.	Radviliškio rajono	2 675	1 175	1 500
33.	Raseinių rajono	3 330	300	3 030
34.	Rietavo	1 495	300	1 195
35.	Rokiškio rajono	4 200	700	3 500
36.	Skuodo rajono	932	437	495
37.	Šakių rajono	2 200	700	1 500
38.	Šalčininkų rajono	2 149	474	60	1 675
39.	Šiaulių rajono	1 625	435	1 190
40.	Šilalės rajono	3 375	375	3 000
41.	Šilutės rajono	8 956	3 956	3400	5 000	3 000
42.	Širvintų rajono	1 328	147	1 181
43.	Švenčionių rajono	1 500	300	1 200
44.	Tauragės rajono	2 350	250	2 100
45.	Telšių rajono	2 000	300	1 700
46.	Trakų rajono	750	250	500
47.	Ukmergės rajono	3 200	550	60	2 650	150
48.	Utenos rajono	778	378	400
49.	Varėnos rajono	1 110	200	60	910
50.	Vilkaviškio rajono	1 300	300	1 000
51.	Vilniaus rajono	1 500	200	1 300
52.	Zarasų rajono	490	80	410
IŠ VISO	119 352	28 782	5 308	90 570	3 665

2013 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠŲ POREIKIS PAGAL SAVIVALDYBES

(tūkst. Lt)

Eil. Nr.	Savivaldybės pavadinimas	Iš viso	Valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti (išlaidos)	Valstybės investicijų programoje numatytiems projektams finansuoti (investicijų lėšos)

melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti	melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti
1.	Akmenės rajono	1 822	216	1 606
2.	Alytaus rajono	2 670	370	70	2 300
3.	Anykščių rajono	2 593	593	2 000
4.	Birštono	113	64	49
5.	Biržų rajono	4 450	950	3 500
6.	Druskininkų	258	58	200
7.	Elektrėnų	822	102	15	720
8.	Ignalinos rajono	2 975	475	43	2 500
9.	Jonavos rajono	1 573	373	1 200
10.	Joniškio rajono	2 500	500	2 000
11.	Jurbarko rajono	3 500	500	3 000
12.	Kaišiadorių rajono	2 430	530	170	1 900
13.	Kalvarijos	950	100	30	850
14.	Kauno rajono	4 400	700	3 700
15.	Kazlų Rūdos	840	130	710
16.	Kėdainių rajono	4 192	1 104	30	3 088
17.	Kelmės rajono	2 690	450	2 240
18.	Klaipėdos rajono	1 600	850	650	750	400
19.	Kretingos rajono	2 281	781	40	1 500
20.	Kupiškio rajono	2 350	650	1 700
21.	Lazdijų rajono	1 628	628	205	1 000
22.	Marijampolės	2 577	245	35	2 332
23.	Mažeikių rajono	3 388	800	2 588
24.	Molėtų rajono	2 000	500	100	1 500	200
25.	Pagėgių	887	317	170	570	120
26.	Pakruojo rajono	3 969	869	3 100	115
27.	Palangos miesto	295	180	180	115	110
28.	Panevėžio rajono	8 300	2 400	5 900
29.	Pasvalio rajono	3 490	890	2 600
30.	Plungės rajono	2 430	310	2 120
31.	Prienų rajono	1 514	350	1 164
32.	Radviliškio rajono	2 675	1 175	1 500
33.	Raseinių rajono	3 330	300	3 030
34.	Rietavo	1 495	300	1 195
35.	Rokiškio rajono	4 200	700	3 500
36.	Skuodo rajono	1 017	437	580
37.	Šakių rajono	2 200	700	1 500
38.	Šalčininkų rajono	2 301	474	60	1 827
39.	Šiaulių rajono	2 765	435	2 330
40.	Šilalės rajono	3 375	375	3 000
41.	Šilutės rajono	8 956	3 956	3400	5 000	3 000
42.	Širvintų rajono	1 547	147	1 400
43.	Švenčionių rajono	1 600	300	1 300
44.	Tauragės rajono	2 565	250	2 315
45.	Telšių rajono	2 500	300	2 200
46.	Trakų rajono	750	250	500
47.	Ukmergės rajono	3 200	550	60	2 650	150
48.	Utenos rajono	778	378	400
49.	Varėnos rajono	1 250	200	60	1 050
50.	Vilkaviškio rajono	1 800	300	1 500
51.	Vilniaus rajono	1 500	200	1 300
52.	Zarasų rajono	580	80	500
IŠ VISO	125 871	28 792	5 318	97 079	4 095

2014 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠŲ POREIKIS PAGAL SAVIVALDYBES

(tūkst. Lt)

Eil. Nr.	Savivaldybės pavadinimas	Iš viso	Valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti (išlaidos)	Valstybės investicijų programoje numatytiems projektams finansuoti (investicijų lėšos)

melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti	melioracijai iš viso	iš jų polderiams eksploatuoti
1.	Akmenės rajono	1 916	216	1 700
2.	Alytaus rajono	2 670	370	70	2 300
3.	Anykščių rajono	2 593	593	2 000
4.	Birštono	136	64	72
5.	Biržų rajono	4 450	950	3 500
6.	Druskininkų	258	58	200
7.	Elektrėnų	832	102	15	730
8.	Ignalinos rajono	3 475	475	43	3 000
9.	Jonavos rajono	1 773	373	1 400
10.	Joniškio rajono	3 000	500	2 500
11.	Jurbarko rajono	3 900	500	3 400
12.	Kaišiadorių rajono	2 440	540	180	1 900
13.	Kalvarijos	950	100	30	850
14.	Kauno rajono	4 400	700	3 700
15.	Kazlų Rūdos	840	130	710
16.	Kėdainių rajono	4 392	1 104	30	3 288
17.	Kelmės rajono	2 690	450	2 240
18.	Klaipėdos rajono	3 165	850	650	2 315	1 065
19.	Kretingos rajono	2 281	781	40	1 500
20.	Kupiškio rajono	2 350	650	1 700
21.	Lazdijų rajono	2 128	628	205	1 500
22.	Marijampolės	2 836	245	35	2 591
23.	Mažeikių rajono	3 388	800	2 588
24.	Molėtų rajono	2 000	500	100	1 500
25.	Pagėgių	967	317	170	650	150
26.	Pakruojo rajono	3 969	869	3 100	115
27.	Palangos miesto	280	180	180	100	100
28.	Panevėžio rajono	8 300	2 400	5 900
29.	Pasvalio rajono	3 490	890	2 600
30.	Plungės rajono	2 430	310	2 120
31.	Prienų rajono	1 514	350	1 164
32.	Radviliškio rajono	2 675	1 175	1 500
33.	Raseinių rajono	3 330	300	3 030
34.	Rietavo	1 495	300	1 195
35.	Rokiškio rajono	4 200	700	3 500
36.	Skuodo rajono	1 037	437	600
37.	Šakių rajono	2 200	700	1 500
38.	Šalčininkų rajono	2 301	474	60	1 827
39.	Šiaulių rajono	2 975	435	2 540
40.	Šilalės rajono	3 375	375	3 000
41.	Šilutės rajono	8 956	3 956	3 400	5 000	3 000
42.	Širvintų rajono	1 547	147	1 400
43.	Švenčionių rajono	1 600	300	1 300
44.	Tauragės rajono	2 750	250	2 500
45.	Telšių rajono	2 800	300	2 500
46.	Trakų rajono	750	250	500
47.	Ukmergės rajono	3 200	550	60	2 650	150
48.	Utenos rajono	968	378	590
49.	Varėnos rajono	1 410	200	60	1 210
50.	Vilkaviškio rajono	2 300	300	2 000
51.	Vilniaus rajono	1 600	200	1 400
52.	Zarasų rajono	580	80	500
IŠ VISO	131 862	28 802	5 328	103 060	4 580

_________________

2012–2014 metų melioracijos programos

2 priedas

VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠŲ POREIKIS MOKSLINIAMS TYRIMAMS VYKDYTI IR TECHNINIAMS NORMATYVINIAMS DOKUMENTAMS RENGTI

Eil. Nr.	Metai	Suma, tūkst. Lt
1.	2012	200
2.	2013	200
3.	2014	200
IŠ VISO	600

_________________

2012–2014 metų melioracijos programos

3 priedas

2012 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠOMIS ATLIEKAMI MELIORACIJOS DARBAI IR LAUKIAMI REZULTATAI

Eil. Nr.	Lėšų paskirtis	Mato vnt.	Kiekis	Suma, tūkst. Lt
1.	IŠLAIDOS	28 782
1.1.	Melioracijos statinių eksploatacija	4 520
1.1.1.	Sausinimo siurblinių eksploatacija	vnt.	89	3 000
1.1.2.	Pylimų eksploatacija	km	497	500
1.1.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių eksploatacija	vnt.	341	1 020
1.2.	Melioracijos statinių remontas	23 148
1.2.1.	Pralaidų remontas	vnt.	660	9 900
1.2.2.	Tiltų ir lieptų remontas	vnt.	70	4 050
1.2.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių remontas	vnt.	40	2 500
1.2.4.	Sausinimo siurblinių remontas	vnt.	8	788
1.2.5.	Pylimų remontas	km	10	910
1.2.6.	Sausinimo sistemų remontas	ha	2 500	5 000
1.3.	Projektinės dokumentacijos parengimas	1 114
2.	VALSTYBĖS KAPITALO INVESTICIJOS	90 570
2.1.	Melioracijos statinių rekonstravimas	86 070
2.1.1.	Griovių rekonstravimas	km	1 682	61 209
2.1.2.	Tiltų rekonstravimas	vnt.	20	3 800
2.1.3.	Pralaidų rekonstravimas	vnt.	230	9 280
2.1.4.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių rekonstravimas	vnt.	6	2 400
2.1.5.	12,5 cm ir didesnio skersmens rinktuvų rekonstravimas	km	70	5 400
2.1.6.	Sausinimo siurblinių rekonstravimas	vnt.	8	1 981
2.1.7.	Pylimų rekonstravimas	km	3	2 000
2.2.	Projektinės dokumentacijos parengimas	4 500
3.	IŠ VISO	119 352

2013 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠOMIS ATLIEKAMI MELIORACIJOS DARBAI IR LAUKIAMI REZULTATAI

Eil. Nr.	Lėšų paskirtis	Mato vnt.	Kiekis	Suma, tūkst. Lt
1.	IŠLAIDOS	28 792
1.1.	Melioracijos statinių eksploatacija	4 520
1.1.1.	Sausinimo siurblinių eksploatacija	vnt.	89	3 000
1.1.2.	Pylimų eksploatacija	km	497	500
1.1.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių eksploatacija	vnt.	341	1 020
1.2.	Melioracijos statinių remontas	23 148
1.2.1.	Pralaidų remontas	vnt.	660	9 900
1.2.2.	Tiltų ir lieptų remontas	vnt.	70	4 050
1.2.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių remontas	vnt.	40	2 500
1.2.4.	Sausinimo siurblinių remontas	vnt.	8	788
1.2.5.	Pylimų remontas	km	10	910
1.2.6.	Sausinimo sistemų remontas	ha	2 500	5 000
1.3.	Projektinės dokumentacijos parengimas	1 124
2.	VALSTYBĖS KAPITALO INVESTICIJOS	97 079
2.1.	Melioracijos statinių rekonstravimas	92 079
2.1.1.	Griovių rekonstravimas	km	1 847	67 218
2.1.2.	Tiltų rekonstravimas	vnt.	20	3 800
2.1.3.	Pralaidų rekonstravimas	vnt.	230	9 280
2.1.4.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių rekonstravimas	vnt.	6	2 400
2.1.5.	12,5 cm ir didesnio skersmens rinktuvų rekonstravimas	km	70	5 400
2.1.6.	Sausinimo siurblinių rekonstravimas	vnt.	8	1 981
2.1.7.	Pylimų rekonstravimas	km	3	2 000
2.2.	Projektinės dokumentacijos parengimas	5 000
3.	IŠ VISO	125 871

2014 M. VALSTYBĖS BIUDŽETO LĖŠOMIS ATLIEKAMI MELIORACIJOS DARBAI IR LAUKIAMI REZULTATAI

Eil. Nr.	Lėšų paskirtis	Mato vnt.	Kiekis	Suma, tūkst. Lt
1.	IŠLAIDOS	28 802
1.1.	Melioracijos statinių eksploatacija	4 520
1.1.1.	Sausinimo siurblinių eksploatacija	vnt.	89	3 000
1.1.2.	Pylimų eksploatacija	km	497	500
1.1.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių eksploatacija	vnt.	341	1 020
1.2.	Melioracijos statinių remontas	23 148
1.2.1.	Pralaidų remontas	vnt.	660	9 900
1.2.2.	Tiltų ir lieptų remontas	vnt.	70	4 050
1.2.3.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių remontas	vnt.	40	2 500
1.2.4.	Sausinimo siurblinių remontas	vnt.	8	788
1.2.5.	Pylimų remontas	km	10	910
1.2.6.	Sausinimo sistemų remontas	ha	2 500	5 000
1.3.	Projektinės dokumentacijos parengimas	1 134
2.	VALSTYBĖS KAPITALO INVESTICIJOS	103 060
2.1.	Melioracijos statinių rekonstravimas	97 560
2.1.1.	Griovių rekonstravimas	km	1 942	70 699
2.1.2.	Tiltų rekonstravimas	vnt.	20	3 800
2.1.3.	Pralaidų rekonstravimas	vnt.	230	9 280
2.1.4.	Tvenkinių hidrotechnikos statinių rekonstravimas	vnt.	6	2 400
2.1.5.	12,5 cm ir didesnio skersmens rinktuvų rekonstravimas	km	70	5 400
2.1.6.	Sausinimo siurblinių rekonstravimas	vnt.	8	1 981
2.1.7.	Pylimų rekonstravimas	km	6	4 000
2.2.	Projektinės dokumentacijos parengimas	5 500
3.	IŠ VISO	131 862

PARAMOS PAGAL KPP LĖŠOMIS ATLIEKAMI MELIORACIJOS DARBAI IR LAUKIAMI REZULTATAI (VIDUTINIŠKAI PER VIENERIUS METUS)

Eil. Nr.	Lėšų paskirtis	Mato vnt.	Kiekis	Vidutinė metinė suma, tūkst. Lt
1.	Melioracijos sistemų ir statinių rekonstravimas	30 286
1.1.	Žemės plotas, kuriame pagerinta melioracijos įrenginių techninė būklė	ha	2 500	x
1.2.	Drenažo sistemų rekonstravimas	km	680	x
1.3.	Užtvankų rekonstravimas	km	0,70	x
1.4.	Polderių pylimų rekonstravimas	km	4,5	x

_________________