LIETUVOS RESPUBLIKOS ENERGETIKOS MINISTRO

IR LIETUVOS RESPUBLIKOS APLINKOS MINISTRO

Į S A K Y M A S

DĖL INFRASTRUKTŪROS PLĖTROS (ŠILUMOS, ELEKTROS, DUJŲ IR NAFTOS TIEKIMO TINKLŲ) SPECIALIŲJŲ PLANŲ RENGIMO TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO

2011 m. sausio 24 d. Nr. 1-10/D1-61

Vilnius

Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo (Žin., 1995, Nr. 107-2391; 2004, Nr. 21-617; 2006, Nr. 66-2424) 18 straipsnio 1 dalimi ir vykdydami Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. balandžio 15 d. nutarimo Nr. 416 „Dėl Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo įgyvendinimo“ (Žin., 2004, Nr. 57-1989; 2009, Nr. 114-4860) 12 punktą:

1. T v i r t i n a m e Infrastruktūros plėtros (šilumos, elektros, dujų ir naftos tiekimo tinklų) specialiųjų planų rengimo taisykles (pridedama).

2. Šis įsakymas įsigalioja 2011 m. vasario 1 d.

Energetikos ministras	Arvydas Sekmokas

Aplinkos ministras	Gediminas Kazlauskas

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos energetikos

ministro ir Lietuvos Respublikos

aplinkos ministro 2011 m. sausio 24 d.

įsakymu Nr. 1-10/D1-61

INFRASTRUKTŪROS PLĖTROS (šILUMOS, ELEKTROS, DUJŲ ir naftos TIEKIMO TINKLŲ) SPECIALIŲJŲ PLANŲ RENGIMO TAISYKLĖS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Infrastruktūros plėtros (šilumos, elektros, dujų ir naftos tiekimo tinklų) specialiųjų planų rengimo taisyklės (toliau – Taisyklės) nustato infrastruktūros plėtros (šilumos, elektros, dujų ir naftos tiekimo tinklų) specialiųjų planų (toliau – Planai) planavimo tikslą ir objektą, planavimo organizatorius ir planų rengėjus, planavimo procesą, planų sudėtį, galiojimą ir keitimą.

2. Taisyklėmis turi vadovautis Planų organizatoriai, Planų rengėjai, planavimo sąlygas rengiančios ir išduodančios institucijos, Planų sprendinius derinančios, tvirtinančios ir teritorijų planavimo priežiūrą vykdančios institucijos, fiziniai ir juridiniai asmenys, dalyvaujantys infrastruktūros plėtros (šilumos, elektros, dujų ir naftos tiekimo tinklų) (toliau – Tinklų plėtra) planavimo procese ir procedūrose.

3. Planai rengiami:

3.1. kai juos rengti yra numatyta pagal įstatymus ar kitus teisės aktus;

3.2. tais atvejais, kai savivaldybės teritorijos ar jos dalių bendrieji planai neparengti arba parengtų bendrųjų planų sprendiniuose infrastruktūros plėtros išdėstymo klausimai nesprendžiami ir būtina detalizuoti bendrojo teritorijų planavimo dokumentų sprendinius.

4. Teritorijų planavimo lygmenys pagal teritorijų planavimo dokumentą tvirtinančias institucijas yra šie:

4.1. Vyriausybės įgaliotos institucijos (dokumentus tvirtina Vyriausybės įgaliota institucija);

4.2. savivaldybės (dokumentus tvirtina savivaldybės taryba ar jos įgaliotas savivaldybės administracijos direktorius).

5. Specialiojo teritorijų planavimo lygmenys pagal planuojamos teritorijos dydį ir sprendinių konkretizavimo lygį yra:

5.1. nacionalinis – visa valstybės teritorija;

5.2. regiono – valstybės teritorijos dalys, išsiskiriančios teritoriniu, administraciniu, principiniu funkciniu bendrumu;

5.3. rajono – regiono dalys, išsiskiriančios administraciniu (savivaldybės), konkrečiu funkciniu bendrumu (vienos savivaldybės teritorijoje).

6. Taisyklėse vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatyme (Žin., 1995, Nr. 107-2391; 2004, Nr. 21-617), Lietuvos Respublikos statybos įstatyme (Žin., 1996, Nr. 32-788; 2001, Nr. 101-3597), Lietuvos Respublikos energetikos įstatyme (Žin., 2002, Nr. 56-2224), Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatyme (Žin., 2000, Nr. 66-1984; 2004, Nr. 107-3964), Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatyme (Žin., 2000, Nr. 89-2743; 2007, Nr. 43-1626), Lietuvos Respublikos šilumos ūkio įstatyme (Žin., 2003, Nr. 51-2254; 2007, Nr. 130-5259), Lietuvos Respublikos žemės įstatyme (Žin., 1994, Nr. 34-620; 2004, Nr. 28-868), Lietuvos Respublikos planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatyme (Žin., 1996, Nr. 82-1965; 2005, Nr. 84-3105) ir Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatyme (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2008, Nr. 113-4290) apibrėžtas sąvokas.

II. PLANAVIMO TIKSLAS IR OBJEKTAS

7. Planavimo tikslas – planuojamoje teritorijoje nustatyti Tinklų plėtros prioritetines kryptis, užtikrinant darnią tinklų plėtrą, ir rezervuoti teritorijas šiai plėtrai, nustatant planuojamos teritorijos naudojimo, tvarkymo, apsaugos priemones, kitus reikalavimus.

8. Planavimo objektas – šilumos, elektros, dujų ir naftos tiekimo tinklai ir jų priklausiniai (toliau – Tinklai).

III. PLANAVIMO ORGANIZATORIAI, PLANŲ RENGĖJAI IR FINANSAVIMAS

9. Planavimo organizatoriai yra:

9.1. Lietuvos Respublikos energetikos ministerija (toliau – Energetikos ministerija);

9.2. savivaldybių administracijų direktoriai;

9.3. juridiniai asmenys, taip pat kitų įstatymų nustatytais atvejais – fiziniai asmenys.

10. Planavimo organizatorius Plano rengėją parenka vadovaudamasis Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 1996, Nr. 84-2000; 2006, Nr. 4-102) ir kitų teisės aktų reikalavimais.

11. Planus rengti turi teisę:

11.1. juridiniai asmenys ir įmonių, įsteigtų Europos Sąjungos valstybėse narėse ir kitose Europos ekonominės erdvės susitarimą pasirašiusiose valstybėse, filialai Lietuvos Respublikoje, jeigu jų steigimo dokumentuose numatyta teritorijų planavimo veikla, o planavimo darbams vadovauja teritorijų planavimo specialistas, kai įstatymai ar kiti teisės aktai nustato privalomą tokių specialistų atestavimą – atestuotas specialistas;

11.2. teritorijų planavimo specialistas ar atitinkamos kvalifikacijos aukštąjį energetikos krypties išsilavinimą turintis specialistas, išskyrus atvejus, kai įstatymai ar kiti teisės aktai nustato privalomą tokių specialistų atestavimą.

12. Planų rengimą finansuoja planavimo organizatorius iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, valstybės, savivaldybės biudžeto ar kitų lėšų.

IV. PLANAVIMO PROCESAS

13. Planavimo procesas pradedamas, kai sprendimą dėl Planų rengimo arba keitimo priima:

13.1. nacionalinio ar regiono lygmens Planui – Energetikos ministerija;

13.2. rajono lygmens Planui – savivaldybės taryba arba jos įgaliotas savivaldybės administracijos direktorius.

14. Planavimo procesą sudaro 4 etapai:

14.1. parengiamasis;

14.2. Plano rengimo;

14.3. sprendinių pasekmių vertinimo;

14.4. baigiamasis.

15. Prieš pradėdamas rengti Planą, planavimo organizatorius Planavimo sąlygų teritorijų planavimo dokumentams rengti parengimo ir išdavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2004 m. gegužės 7 d. įsakymu Nr. D1-262 (Žin., 2004, Nr. 83-3028; 2009, Nr. 145-6460), nustatyta tvarka teikia paraiškas institucijoms, kad šios teiktų sąlygas. Planavimo sąlygos išduodamos arba motyvuotas atsakymas apie neišdavimo priežastis pateikiamas per 20 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos. Jei planavimo sąlygos per nustatytą terminą neišduodamos ir planavimo organizatoriui nepranešta apie neišdavimo priežastis, planavimo organizatorius turi teisę pradėti rengti Planą. Apie tai jis per 5 darbo dienas raštu praneša institucijai, kuriai pavaldi yra planavimo sąlygas turėjusi išduoti institucija. Pranešimą gavusi institucija turi priimti sprendimą, kaip turės būti tikrinami be išduotų planavimo sąlygų parengto Plano sprendiniai.

16. Planavimo sąlygas nacionalinio lygmens Planams rengti išduoda:

16.1. Energetikos ministerija;

16.2. Aplinkos ministerija;

16.3. Kultūros ministerija.

17. Planavimo sąlygas regiono lygmens Planams rengti išduoda:

17.1. Energetikos ministerija;

17.2. Aplinkos ministerija;

17.3. Kultūros paveldo departamento prie Kultūros ministerijos teritorinis padalinys;

17.4. savivaldybės administracijos direktorius;

17.5. Būsto ir urbanistinės plėtros agentūra;

17.6. planuojamoje teritorijoje ūkinę veiklą vykdančios šilumos, elektros, dujų, naftos įmonės;

17.7. Valstybinės visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba prie Sveikatos apsaugos ministerijos.

18. Planavimo sąlygas rajono lygmens Planams rengti išduoda:

18.1. Nacionalinė žemės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos;

18.2. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos regionų aplinkos apsaugos departamentai – Planavimo sąlygų teritorijų planavimo dokumentams rengti parengimo ir šių dokumentų derinimo ministerijoje, jai pavaldžiose ir reguliavimo sričiai priskirtose įstaigose tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2008 m. gegužės 30 d. įsakymu Nr. D1-294 (Žin., 2008, Nr. 66-2516), nustatyta tvarka;

18.3. valstybinių parkų, valstybinių rezervatų ir biosferos rezervato direkcijos – kai planuojama teritorija (jos dalis) yra šiose saugomose teritorijose;

18.4. savivaldybės administracijos direktorius;

18.5. Valstybinei visuomenės sveikatos priežiūros tarnybai prie Sveikatos apsaugos ministerijos pavaldžios teritorinės visuomenės sveikatos priežiūros įstaigos;

18.6. planuojamoje teritorijoje ūkinę veiklą vykdančios šilumos, elektros, dujų, naftos įmonės;

18.7. Kultūros paveldo departamento prie Kultūros ministerijos teritorinis padalinys.

19. Parengiamojo etapo metu:

19.1. planavimo organizatorius nustato planavimo tikslus ir uždavinius, rengia ir tvirtina planavimo darbų programą, prireikus užsako atlikti tyrimus, viešai skelbia apie priimtą sprendimą dėl specialiųjų planų rengimo pradžios ir planavimo tikslų. Sudarydamas sutartį su Plano rengėju, planavimo organizatorius jam pateikia planavimo darbų programą ir planavimo sąlygas, išrašą iš Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo dokumentų registro apie numatomoje planuoti teritorijoje galiojančius ir rengiamus teritorijų planavimo dokumentus ir strateginio planavimo dokumentus, parengtų programų, atliktų energetikos ūkio mokslinių tyrimų ataskaitas ir studijas, energetikos įmonių plėtros planus;

19.2. planavimo organizatorius šiuo etapu vadovaudamasis Planų ir programų strateginio pasekmių aplinkai vertinimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 18 d. nutarimu Nr. 967 (Žin., 2004, Nr. 130-4650), nustato, ar privaloma atlikti konkretaus Plano strateginį pasekmių aplinkai vertinimą.

20. Planų rengimo etapą sudaro:

20.1. esamos būklės analizės stadija – atliekamas teritorijos vystymo galimybių vertinimas pagal investicines ir plėtros galimybes, plėtojimo tendencijų nustatymas pagal teritorijų planavimo dokumentų sprendinių analizę, planuojamos teritorijos urbanistinė analizė, probleminių situacijų ir arealų nustatymas, planuojamoje teritorijoje esamų Tinklų būklės, jų plėtros poreikio ir galimybių vertinimas;

20.2. koncepcijos rengimo stadija – nustatomi Tinklų plėtros prioritetai ir tvarkymo principai, parengiami perspektyviniai Tinklų išdėstymo modeliai planuojamoje teritorijoje;

20.3. sprendinių konkretizavimo stadija – nustatomos ir pateikiamos Tinklų plėtrai reikalingos teritorijos, pateikiami atitinkamų žemės naudmenų tvarkymo ir infrastruktūros objektų vystymo sprendiniai, planuojamos teritorijos naudojimo ir tvarkymo reikalavimai. Parengiami ir pateikiami sprendiniai galimai teritorijai rezervuoti.

21. Atsižvelgdamas į planavimo tikslus ir uždavinius, planavimo organizatorius gali planavimo darbų programoje numatyti sujungti Planų rengimo etapo stadijas.

22. Sprendinių pasekmių vertinimo etapu atliekamas Planų sprendinių poveikio vertinimas vadovaujantis Teritorijų planavimo dokumentų sprendinių poveikio vertinimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. liepos 16 d. nutarimu Nr. 920 (Žin., 2004, Nr. 113-4228), ir parengiama Planų sprendinių poveikio vertinimo ataskaita. Konkretaus Plano strateginis pasekmių aplinkai vertinimas atliekamas, jei parengiamuoju etapu nustatoma, kad šį vertinimą privaloma atlikti.

23. Tais atvejais, kai pagal Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymą Planų sprendiniams turi būti atliktos planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo procedūros, jos atliekamos plano rengimo metu.

24. Baigiamąjį etapą sudaro:

24.1. Plano svarstymo ir derinimo stadija – konsultavimasis ar viešas svarstymas su visuomene, derinimas su institucijomis, ginčų nagrinėjimas;

24.2. Plano tvirtinimo stadija – tikrinimas valstybinę teritorijų planavimo priežiūrą atliekančioje institucijoje, tvirtinimas ir registravimas Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo registre.

25. Planavimo viešumą užtikrina planavimo organizatorius vadovaudamasis Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo ir Visuomenės informavimo ir dalyvavimo teritorijų planavimo procese nuostatų, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1996 m. rugsėjo 18 d. nutarimu Nr. 1079 (Žin., 1996, Nr. 90-2099; 2007, Nr. 33-1190), nustatyta tvarka.

26. Derinti suinteresuotoms institucijoms pateikiami Planų sprendiniai (aiškinamasis raštas ir brėžiniai), visuomenės dalyvavimo ir strateginio pasekmių aplinkai vertinimo, sprendinių poveikio vertinimo ataskaitos.

27. Nacionalinio lygmens teritorijų planavimo dokumentų derinimo procedūra planavimo sąlygas išdavusioje institucijoje turi būti baigta per 25 darbo dienas, regiono lygmens teritorijų planavimo dokumentų – per 20 darbo dienų, o rajono lygmens teritorijų planavimo dokumentų savivaldybės nuolatinėje statybos komisijoje – per 15 darbo dienų nuo pareiškimo gavimo dienos.

Jei išvada ar protokolas dėl pateikto dokumento derinimo arba nederinimo per nustatytą terminą neišduodamas ir planavimo organizatoriui nepranešta apie protokolo ar išvados neišdavimo priežastis, laikoma, kad dokumentas yra suderintas, o planavimo organizatorius turi teisę parengtą teritorijų planavimo dokumentą teikti valstybinę teritorijų planavimo priežiūrą atliekančiai institucijai. Apie tai jis per 5 darbo dienas raštu praneša derinimo išvadą ar protokolą turėjusiai pateikti institucijai.

28. Plano sprendiniai negali prieštarauti įstatymais arba Vyriausybės nutarimais nustatytų specialiųjų žemės naudojimo sąlygų reikalavimams, turi būti suderinti su atitinkamo lygmens galiojančiais bendrojo teritorijų planavimo dokumentais, įregistruotais Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo dokumentų registre, turėti planavimo sąlygas išdavusių institucijų motyvuotas išvadas dėl parengtų sprendinių derinimo ir turi būti patvirtinti Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo ir Taisyklių nustatyta tvarka.

29. Plano sprendiniai tikrinami vadovaujantis Teritorijų planavimo dokumentų tikrinimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2004 m. balandžio 23 d. įsakymu Nr. D1-200 (Žin., 2004, Nr. 78-2756). Planas tvirtinti neteikiamas, jeigu valstybinę teritorijų planavimo priežiūrą atliekančios institucijos išvada dėl Plano tvirtinimo yra neigiama. Kai išvada dėl Plano tvirtinimo yra teigiama, bet Planą tvirtinti turinti institucija jo netvirtina, ji per Planui tvirtinti nustatytą terminą privalo pateikti planavimo organizatoriui motyvuotą atsakymą dėl Plano netvirtinimo.

30. Planavimo organizatorius viešai apsvarstytą, suderintą ir patikrintą Plano projektą teikia tvirtinti:

30.1. nacionalinio ar regiono lygmens Planą – Energetikos ministerijai.

Nacionalinio lygmens Planas patvirtinamas arba motyvuotai netvirtinamas per 3 mėnesius nuo planavimo organizatoriaus prašymo tvirtinti planą pateikimo dienos. Regiono lygmens Planas patvirtinamas arba motyvuotai netvirtinamas per 2 mėnesius nuo planavimo organizatoriaus prašymo tvirtinti planą pateikimo dienos;

30.2. rajono lygmens Planą – savivaldybės tarybai ar savivaldybės administracijos direktoriui. Planas patvirtinamas arba motyvuotai netvirtinamas per 20 darbo dienų nuo planavimo organizatoriaus prašymo Planą tvirtinančiai institucijai pateikimo dienos. Jei planavimo organizatorius yra savivaldybės institucija, Planas patvirtinamas ar motyvuotai netvirtinamas per 20 darbo dienų nuo valstybinės teritorijų planavimo priežiūrą atliekančios institucijos Plano patikrinimo akto gavimo dienos.

31. Jei Planą turėjusi tvirtinti savivaldybės institucija per nustatytą terminą jo nepatvirtino ir nepateikė motyvuoto atsakymo dėl Plano netvirtinimo, planavimo organizatoriaus prašymu arba savo iniciatyva Vyriausybės atstovas turi atlikti veiksmus, numatytus Lietuvos Respublikos savivaldybių administracinės priežiūros įstatymo (Žin., 1998, Nr. 51-1392; 2004, Nr. 98-3626) 5 straipsnio 2 dalyje.

32. Duomenis apie patvirtintą Planą kartu su šio Plano sprendiniais planavimo organizatorius privalomai pateikia registruoti Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo dokumentų registro tvarkytojui Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo dokumentų registro nuostatuose (Žin., 1996, Nr. 60-1417; 2010, Nr. 91-4814) nustatyta tvarka ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo duomenų patvirtinimo dienos.

V. PLANų SUDĖTIS, GALIOJIMAS IR KEITIMAS

33. Planai rengiami 3 egzemplioriais. Planų sprendinių projektą sudaro sprendinių grafinė (brėžiniai) ir tekstinė (aiškinamasis raštas) dalys, planavimo procedūrų dokumentai:

33.1. brėžinyje pateikiama Tinklų vystymo trasos tiesinys ir jos priklausiniai, Tinklų plėtrai būtinos (rezervuojamos) teritorijos. Jeigu viename brėžinyje neįmanoma pažymėti visų sprendinių, rengiami du ar daugiau Planą papildantys brėžiniai. Brėžiniai sudaromi georeferencinės duomenų bazės pagrindu, jeigu jos nėra, – naujausių topografinių žemėlapių pagrindu. Nacionalinio lygmens Planų sprendinių grafinės dalies kartografiniai masteliai M 1:300 000–500 000, regiono – M 1:50 000 – 100 000, rajono – M 1:10 000 –50 000. Brėžinių spalviniai ir grafiniai žymėjimai turi atitikti Žemės sklypų pagrindinės žemės naudojimo paskirties, būdų ir pobūdžių specifikaciją, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005 m. kovo 17 d. įsakymu Nr. D1-151 (Žin., 2005, Nr. 41-1317). Brėžiniuose grafiniai ženklai turi būti žymimi vadovaujantis Lietuvos standartu LST 1569:2000 „Statinio projektas. Lauko inžinerinių tinklų grafiniai ženklai“;

33.2. aiškinamajame rašte pateikiami Plano esamos būklės analizės rezultatai, pagrindžiami brėžiniuose pateikti sprendiniai;

33.3. planavimo procedūrų dokumentai yra:

33.3.1. planavimo organizatoriaus sprendimas dėl Plano rengimo;

33.3.2. planavimo sąlygos;

33.3.3. planavimo darbų programa;

33.3.4. sprendinių poveikio vertinimo ataskaita;

33.3.5. strateginio pasekmių aplinkai vertinimo ataskaita, jei atliekamas strateginis pasekmių aplinkai vertinimas;

33.3.6. poveikio aplinkai vertinimo ataskaita, jei atliekamas poveikio aplinkai vertinimas;

33.3.7. viešo svarstymo ataskaita;

33.3.8. derinimo ir išvadų dokumentai;

33.3.9. valstybinę teritorijų planavimo priežiūrą atliekančios institucijos patikrinimo aktas.

34. Patvirtinti Tinklų Planai galioja neterminuotai.

35. Planų pakeitimai rengiami, svarstomi, derinami, tikrinami, tvirtinami ta pačia tvarka kaip ir Planas, vadovaujantis Taisyklėse nustatytais Planų rengimo, derinimo ir tvirtinimo reikalavimais. Planas keičiamas, tik kai keičiama veiklos koncepcija, veiklos kryptys, tvarkymo prioritetai ir jo sprendiniai. Sprendimą dėl Plano keitimo būtinumo planavimo organizatoriaus motyvuotu siūlymu priima Planą tvirtinusi institucija.

36. Fiziniai ir juridiniai asmenys turi teisę susipažinti su Planais Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo dokumentų registrą tvarkančioje institucijoje.

37. Plano sprendinių įgyvendinimą kontroliuoja valstybės ir savivaldybės institucijos įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

VI. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

38. Planavimo organizatorius privalo dalyvauti rengiant Planus ir viešumą užtikrinančiose procedūrose. Planavimo organizatorius ir Plano rengėjas yra atsakingi už pasekmes, atsiradusias dėl jų kaltės Plano rengimo, taip pat derinimo ir viešumą užtikrinančių svarstymo procedūrų metu.

39. Planavimo organizatorius kartu su Plano rengėju atsako už Plano rengimo, derinimo ir viešumą užtikrinančių svarstymo procedūrų organizavimą, tinkamą dokumentų įforminimą ir privalo laikytis šiose Taisyklėse nustatytų reikalavimų.

40. Valstybinę teritorijų planavimo priežiūrą atliekanti institucija pagal kompetenciją vienus metus po viešojo administravimo subjekto priimto su teritorijų planavimu susijusio administracinio sprendimo Teritorijų planavimo įstatymo ir Viešojo administravimo įstatymo nustatyta tvarka nagrinėja su šiuo administraciniu sprendimu susijusius skundus ir pranešimus.

41. Žala, atsiradusi dėl neteisėtais veiksmais įgyvendinamų Planų, taip pat už Plano rengimo, tvirtinimo ar motyvuoto atsisakymo pateikimo vilkinimą atlyginama Civilinio kodekso, Žemės įstatymo ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka. Ginčus dėl žalos atlyginimo sprendžia teismas.

_________________