LIETUVOS RESPUBLIKOS ŽEMĖS ŪKIO MINISTRO

ĮSAKYMAS

DĖL ŽEMĖS ŪKIO MINISTRO 2009 M. KOVO 19 D. ĮSAKYMO NR. 3D-183 „DĖL LIETUVOS KAIMO PLĖTROS 2007–2013 METŲ PROGRAMOS PRIEMONĖS „KAIMO ATNAUJINIMAS IR PLĖTRA“ ĮGYVENDINIMO PLANAVIMO BŪDU TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO“ PAKEITIMO

2009 m. birželio 19 d. Nr. 3D-445

Vilnius

Pakeičiu Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonės „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“ įgyvendinimo planavimo būdu taisykles, patvirtintas Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2009 m. kovo 19 d. įsakymu Nr. 3D-183 „Dėl Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonės „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“ įgyvendinimo planavimo būdu taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2009, Nr. 32-1257):

1. Išdėstau 8 punktą taip:

„8. Paramos pagal Priemonę lėšų paskirstymas nustatytas Paramos lėšų paskirstymo siekiant planavimo būdu įgyvendinti Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonę „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“ metodikoje (3 priedas), (toliau – lėšų skirstymo metodika). Lėšų skirstymo metodikoje savivaldybių teritorijoms nustatyti paramos pagal Priemonę lėšų, skiriamų iš EŽŪFKP ir bendrojo finansavimo lėšų, numatytų Lietuvos Respublikos valstybės biudžete, limitai (toliau – paramos lėšų limitas).“

2. Išdėstau 9 punktą taip:

„9. Pareiškėjo pateiktas projektinių pasiūlymų sąrašas turi būti sudarytas atsižvelgiant į paramos savivaldybės teritorijai lėšų limitą, Taisyklių 8 punkte nustatyta tvarka.“

3. Papildau šiuo 3 priedu (pridedama).

ŽEMĖS ŪKIO MINISTRAS	KAZYS STARKEVIČIUS

Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų

programos priemonės „Kaimo

atnaujinimas ir plėtra“ įgyvendinimo

planavimo būdu taisyklių

3 priedas

PARAMOS LĖŠŲ PASKIRSTYMO PAGAL LIETUVOS KAIMO PLĖTROS 2007–2013 METŲ PROGRAMOS PRIEMONĘ „KAIMO ATNAUJINIMAS IR PLĖTRA“, SIEKIANT JĄ ĮGYVENDINTI PLANAVIMO BŪDU,

METODIKA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Paramos lėšų paskirstymo pagal Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonę „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“, siekiant ją įgyvendinti planavimo būdu, metodika (toliau – Metodika) parengta vadovaujantis Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programa, patvirtinta 2007 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimu Nr. C(2007)5076 (toliau – Programa), ir Statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau – Statistikos departamentas) sukauptais 2007–2008 metų duomenimis, geriausiai atspindinčiais kaimo socialinę ir ekonominę padėtį savivaldybių teritorijose.

2. Šioje Metodikoje vartojamos sąvokos apibrėžtos Programoje, Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatyme (Žin., 1995, Nr. 107-2391; 2004, Nr. 21-617), Lietuvos Respublikos tautinio paveldo produktų įstatyme (Žin., 2007, Nr. 77-3043), Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos administravimo taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2007 m. balandžio 6 d. įsakymu Nr. 3D-153 (Žin., 2007, Nr. 41-1562; 2009, Nr. 21-834), ir Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonės „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“ įgyvendinimo (planavimo būdu) taisyklėse (toliau – Priemonės įgyvendinimo taisyklės).

II. PARAMOS LĖŠŲ LIMITO NUSTATYMO TVARKA

3. Siekiant gerinti kaimo gyventojų gyvenimo kokybę, kurti patrauklią aplinką gyventi ir dirbti kaimo vietovėse ir mažinti socialinius bei ekonominius skirtumus tarp atskirų teritorijų, projektams, skirtiems kaimų gyvenamosios aplinkos patrauklumui didinti, gyventojų skaičiaus mažėjimui kaimo vietovėse stabdyti, kultūriniam paveldui išsaugoti ir tradiciniams amatams puoselėti, numatytiems įgyvendinti planavimo būdu, skiriamas paramos kiekvienos savivaldybės teritorijai limitas, t. y. paramos, skiriamos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir bendrojo finansavimo lėšų, numatytų Lietuvos Respublikos valstybės biudžete, dalis, skirta savivaldybės teritorijoje pagal Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 metų programos priemonę „Kaimo atnaujinimas ir plėtra“, siekiant ją įgyvendinti planavimo būdu (toliau – Priemonė), numatytiems projektams įgyvendinti. Šios paramos limitas sudarytas vadovaujantis Metodikos 8 punkte nustatyta tvarka.

4. Aprašant paramos kiekvienos savivaldybės teritorijai limito sudarymo tvarką, vadovaujamasi bazinės projekto vertės rodikliu. Bazine projekto verte laikoma didžiausia galima paramos suma vienam pagal Priemonę įgyvendinamam projektui, t. y. 690 560 Lt (šeši šimtai devyniasdešimt tūkstančių penki šimtai šešiasdešimt litų).

5. Projektams, įgyvendinamiems visoje Lietuvos teritorijoje (išskyrus penkis didžiuosius Lietuvos miestus – Vilnių, Kauną, Klaipėdą, Šiaulius ir Panevėžį) ir skirtiems tradicinių amatų centrams steigti ir plėtoti, nustatomas bendras paramos lėšų rezervas, kuriam skirta paramos lėšų dalis prilyginama penkioms bazinėms projekto vertėms, t. y. 3 452 800 Lt (trims milijonams keturiems šimtams penkiasdešimt dviem tūkstančiams aštuoniems šimtams litų). Šios rezervo lėšos neįtraukiamos į savivaldybės teritorijose nustatytiems vykdyti kitos paskirties projektams skirtą paramos lėšų rezervą, nurodytą Metodikos 6 punkte, ir atsižvelgiant į poreikį ir projekto specifiką gali būti paskirstytos papildomai, konkretiems projektams įgyvendinti.

6. Projektams, numatytiems įgyvendinti savivaldybių teritorijose ir skirtiems kitoms su Priemone susijusioms iniciatyvoms įgyvendinti, nei nurodyta Metodikos 5 punkte, nustatomas bendras paramos lėšų rezervas, kuriam skiriama paramos lėšų suma – 10 000 000 Lt (dešimt milijonų litų). Šios rezervo lėšos neįtraukiamos į paramos lėšų, skirtų tradicinių amatų centrų kūrimui ir plėtrai, rezervą, nurodytą Metodikos 5 punkte. Rezervo lėšos gali būti panaudotos jau įgyvendinamiems projektams papildomai finansuoti (jei bendra paramos lėšų suma, jau skirta projektui, buvo nustatyta mažesnė nei viena bazinė projekto vertė) ar, pagal poreikį, savivaldybių teritorijose įgyvendinant naujus papildomus projektus.

7. Už rezervinių lėšų, nurodytų Metodikos 5 ir 6 punktuose, paskirstymą ir (arba) perskirstymą ir savivaldybių teritorijoms skirtų paramos lėšų panaudojimo kontrolę atsakinga Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija.

8. Paramos lėšų savivaldybės teritorijai limitas nustatomas:

8.1. skiriant kiekvienai savivaldybės teritorijai bazinę paramos sumą, kuri prilyginama dviem bazinėms projekto vertėms;

8.2. likusią paramos sumą diferencijuotai paskirstant savivaldybių teritorijose numatytiems įgyvendinti projektams pagal šiuos 1 lentelėje aprašytus savivaldybių kaimo teritorijoms būdingus rodiklius, kurie pasirinkti darant prielaidą, kad jie turi didžiausios įtakos kaimo atnaujinimui ir plėtrai:

1 lentelė. Kaimo socialinės ekonominės padėties įvertinimo rodiklių aprašymas

Rodiklio pavadinimas	Duomenys rodikliui apskaičiuoti ir apskaičiavimo seka	Loginė rodiklio įtaka kaimo atnaujinimo ir plėtros poreikiui
1	2	3
Užimtieji žemės ūkyje, proc.	(užimtųjų žemės ūkyje skaičius regione / bendras užimtųjų skaičius regione) * 100	didesnė reikšmė lemia didesnį poreikį
Žemės ūkio naudmenos, įvertintos 32 ir mažiau našumo balų, proc.	(žemės ūkio naudmenų, įvertintų 32 ir mažiau našumo balų, plotas ha regione / bendras žemės ūkio naudmenų plotas ha regione) * 100	didesnė reikšmė lemia didesnį poreikį
Vidutinis namų ūkių disponuojamų pajamų dydis namų ūkio nariui per mėn., Lt	disponuojamos namų ūkių pajamos Lt regione / namų ūkio narių skaičiaus regione	mažesnė reikšmė lemia didesnį poreikį
Naujo verslo formavimosi koeficientas	(veikiančių ūkio subjektų skaičius einamaisiais metais regione / veikiančių ūkio subjektų skaičius praėjusiais metais regione)*100–100	mažesnė reikšmė lemia didesnį poreikį
Šalies kaimo gyventojų dalis, gyvenanti regione, proc.	(kaimo gyventojų skaičius regione / kaimo gyventojų skaičius šalyje) * 100	didesnė reikšmė lemia didesnį poreikį

8.3. rodiklių skaitinės reikšmės ir jų reitingai (sudaryti vadovaujantis Statistikos departamento sukauptais duomenimis) pateikti 2 lentelėje: 2 lentelė. Kaimo socialinės ekonominės padėties įvertinimo rodiklių skaitinės reikšmės ir reitingai

Savivaldybė	Užimtieji žemės ūkyje, proc.	Žemės ūkio naudmenos, įvertintos 32 ir mažiau našumo balų, proc.	Vidutinės namų ūkių disponuojamos pajamos namų ūkio nariui per mėn., Lt*	Naujo verslo forma vimosi koeficientas	Šalies kaimo gyventojų dalis, gyvenanti regione, proc.
1	2	3	4	5	6

proc.	vieta	proc.	vieta	Lt	vieta	koef.	vieta	proc.	vieta
Alytaus r.	51,4	50	30,5	36	786,2	6	7,3	12	2,5	44
Druskininkų	5,1	1	34,9	39	786,2	6	10,1	5	0,7	4
Lazdijų r.	55,1	51	32,3	38	786,2	6	2,2	43	1,7	23
Varėnos r.	40,4	49	45,6	44	786,2	6	5,4	19	1,6	21
Birštono	19,0	17	5,8	18	848,3	3	10,0	6	0,2	1
Jonavos r.	10,7	3	6	19	848,3	3	2,6	39	1,6	20
Kaišiadorių r.	28,5	35	20,9	30	848,3	3	4,4	26	2,0	33
Kauno r.	14,9	8	2,9	8	848,3	3	8,0	10	6,2	50
Kėdainių r.	17,6	15	0,8	3	848,3	3	5,0	23	2,9	45
Prienų r.	28,1	33	6,7	20	848,3	3	4,5	25	1,9	31
Raseinių r.	26,6	29	4,2	14	848,3	3	2,4	41	2,3	40
Klaipėdos r.	19,6	21	14,1	27	874,2	2	10,3	4	2,9	47
Kretingos r.	13,5	7	10,9	21	874,2	2	7,4	11	2,0	34
Skuodo r.	39,6	47	13,7	25	874,2	2	0,3	48	1,5	16
Šilutės r.	25,9	28	15	28	874,2	2	6,2	15	2,9	46
Marijampolės	9,7	2	1,5	5	788,5	5	2,3	42	2,0	32
Kalvarijos	29,4	37	5,5	16	788,5	5	10,6	3	0,8	5
Kazlų Rūdos	18,3	16	5,5	17	788,5	5	2,7	37	0,7	3
Šakių r.	39,5	46	3,7	12	788,5	5	2,5	40	2,3	39
Vilkaviškio r.	24,8	26	11,4	22	788,5	5	2,7	38	2,5	43
Biržų r.	26,7	30	2,3	7	737,3	8	2,0	44	1,5	19
Kupiškio r.	27,2	32	13,8	26	737,3	8	2,9	36	1,2	13
Panevėžio r.	32,2	39	2,9	9	737,3	8	4,0	29	3,7	49
Pasvalio r.	30,3	38	0,6	1	737,3	8	4,0	28	2,0	35
Rokiškio r.	19,0	18	11,5	23	737,3	8	3,2	34	1,9	29
Akmenės r.	16,7	11	1,1	4	741,6	7	-1,1	50	0,9	8
Joniškio r.	37,5	45	0,6	2	741,6	7	1,8	45	1,6	18
Kelmės r.	35,5	43	42,3	41	741,6	7	5,7	17	2,2	38
Pakruojo r.	36,3	44	1,8	6	741,6	7	4,7	24	1,8	25
Radviliškio r.	28,5	36	3,4	11	741,6	7	5,4	20	2,4	42
Šiaulių r.	33,0	40	4,1	13	741,6	7	6,3	14	3,3	48
Jurbarko r.	26,8	31	3,2	10	730	9	3,6	31	1,9	30
Pagėgių	40,0	48	27,5	34	730	9	12,6	2	0,8	6
Šilalės r.	34,8	42	69,6	51	730	9	5,5	18	2,2	37
Tauragės r.	20,1	23	13,2	24	730	9	9,2	8	1,9	27
Mažeikių r.	11,2	5	5	15	803,4	4	5,2	21	1,9	28
Plungės r.	15,9	10	61,9	48	803,4	4	5,7	16	1,8	26
Rietavo	25,5	27	43,9	43	803,4	4	3,1	35	0,6	2
Telšių r.	17,4	14	56,7	46	803,4	4	6,5	13	2,1	36
Anykščių r.	28,3	34	28,6	35	712,7	10	0,8	46	1,7	24
Ignalinos r.	34,2	41	43,7	42	712,7	10	0,8	47	1,2	12
Molėtų r.	22,9	25	68,3	50	712,7	10	3,6	30	1,5	15
Utenos r.	10,7	4	49,6	45	712,7	10	3,2	33	1,4	14
Zarasų r.	21,9	24	59,9	47	712,7	10	3,4	32	1,1	9
Elektrėnų	15,0	9	31	37	1043,9	1	8,3	9	0,8	7
Šalčininkų r.	19,6	20	24,2	32	1043,9	1	-2,0	51	2,4	41
Širvintų r.	20,0	22	25,4	33	1043,9	1	5,1	22	1,1	10
Švenčionių r.	13,8	13	22,6	31	1043,9	1	-0,3	49	1,1	11
Trakų r.	12,6	6	64,5	49	1043,9	1	9,7	7	1,5	17
Ukmergės r.	16,8	12	15,3	29	1043,9	1	4,1	27	1,6	22
Vilniaus r.	19,6	19	35,2	40	1043,9	1	15,5	1	7,7	51
Respublikoje	22,3	1326	19,4	1326	795,7	269	6,4	1326	100,0	1326

* – nesant savivaldybių duomenų, naudojami apskričių duomenys, kiekvienai savivaldybei priskiriant apskrities, kuriai ji priklauso, rodiklio reikšmę.

8.4. diferencijuojamos paramos sumos dalis kiekvienos savivaldybės teritorijai nustatoma pagal formulę:

KAs = KAš * (SUM1n as / SUM1n aš), kur

KAs – paramos suma kaimo atnaujinimui ir plėtrai konkrečiai savivaldybei,

KAš – diferencijavimui numatyta paramos suma savivaldybių teritorijoms iš viso,

SUM1n as – konkrečios savivaldybės vietų pagal kaimo ekonominės socialinės situacijos rodiklius ranguotose eilutėse suma,

SUM1n aš – bendra savivaldybėms priskirtų vietų suma ranguotose eilutėse pagal kaimo ekonominės socialinės situacijos rodiklius.

9. Jei, planuojant ir įgyvendinant projektus, jiems iš dalies finansuoti skiriama paramos lėšų suma yra mažesnė nei nurodyta bazinė projekto vertė, likusi nepanaudota paramos lėšų dalis:

9.1. jei savivaldybės teritorijoje pagal Priemonę neplanuojama įgyvendinti papildomų projektų, priskaitoma prie savivaldybių teritorijose numatytiems įgyvendinti projektams skirto paramos lėšų rezervo, nurodyto Metodikos 6 punkte;

9.2. jei savivaldybės teritorijoje pagal Priemonę planuojama įgyvendinti papildomą naują projektą, įvertinus projektą ir jam pritarus Priemonės įgyvendinimo taisyklėse numatoma tvarka, gali būti skirta tokiam projektui įgyvendinti. Jei paramos lėšų likutis yra per mažas tokiam projektui įgyvendinti, įvertinus Metodikos 6 punkte nurodyto rezervo lėšas, jis gali būti padidintas.

10. Tinkamų finansuoti projekto išlaidų dalį, kurios nepadengia parama, projekto vykdytojas ir (arba) projekto partneris (-iai) (jei projektas įgyvendinamas su partneriais) turi finansuoti piniginiu įnašu ir (arba) prisidėti įnašu natūra, kaip numatoma Priemonės įgyvendinimo taisyklėse.

III. PARAMOS LĖŠŲ LIMITAI SAVIVALDYBIŲ TERITORIJOMS

11. Savivaldybių teritorijoms nustatyti paramos lėšų limitai ir planinis sąlyginis pagal Priemonę numatytų įgyvendinti projektų skaičius, nustatyti vadovaujantis Metodikos I–II skyriuose išdėstytomis nuostatomis, pateikti 3 lentelėje:

3 lentelė. Kaimo atnaujinimo ir plėtros projektams įgyvendinti skirtų paramos lėšų limitai ir planinis savivaldybių teritorijose numatomų įgyvendinti projektų skaičius

Savivaldybė	Bazinė paramos suma, Lt*	Diferencijuota paramos suma, Lt	Paramos suma, tenkanti savivaldybių administracijoms projektams įgyvendinti, iš viso (Lt)	Sąlyginis projektų, numatomų įgyvendinti savivaldybės teritorijoje, skaičius, vnt.**
1	2	3	4 = (2+3)	5 = (4/690 560 Lt)
Alytaus r.	1 381 120	1 439 955	2 821 075	4,1
Druskininkų	1 381 120	535 120	1 916 240	2,8
Lazdijų r.	1 381 120	1 566 435	2 947 555	4,3
Varėnos r.	1 381 120	1 352 390	2 733 510	4
Birštono	1 381 120	437 825	1 818 945	2,6
Jonavos r.	1 381 120	817 270	2 198 390	3,2
Kaišiadorių r.	1 381 120	1 235 635	2 616 755	3,8
Kauno r.	1 381 120	768 625	2 149 745	3,1
Kėdainių r.	1 381 120	865 920	2 247 040	3,3
Prienų r.	1 381 120	1 089 695	2 470 815	3,6
Raseinių r.	1 381 120	1 235 635	2 616 755	3,8
Klaipėdos r.	1 381 120	982 670	2 363 790	3,4
Kretingos r.	1 381 120	729 705	2 110 825	3,1
Skuodo r.	1 381 120	1 342 660	2 723 780	3,9
Šilutės r.	1 381 120	1 157 800	2 538 920	3,7
Marijampolės	1 381 120	836 730	2 217 850	3,2
Kalvarijos	1 381 120	642 140	2 023 260	2,9
Kazlų Rūdos	1 381 120	758 895	2 140 015	3,1
Šakių r.	1 381 120	1 381 580	2 762 700	4
Vilkaviškio r.	1 381 120	1 303 745	2 684 865	3,9
Biržų r.	1 381 120	1 050 780	2 431 900	3,5
Kupiškio r.	1 381 120	1 118 885	2 500 005	3,6
Panevėžio r.	1 381 120	1 303 745	2 684 865	3,9
Pasvalio r.	1 381 120	1 070 235	2 451 355	3,6
Rokiškio r.	1 381 120	1 089 695	2 470 815	3,6
Akmenės r.	1 381 120	778 355	2 159 475	3,1
Joniškio r.	1 381 120	1 138 345	2 519 465	3,6
Kelmės r.	1 381 120	1 420 495	2 801 615	4
Pakruojo r.	1 381 120	1 031 320	2 412 440	3,5
Radviliškio r.	1 381 120	1 128 610	2 509 730	3,6
Šiaulių r.	1 381 120	1 186 990	2 568 110	3,7
Jurbarko r.	1 381 120	1 079 965	2 461 085	3,6
Pagėgių	1 381 120	963 210	2 344 330	3,4
Šilalės r.	1 381 120	1 527 520	2 908 640	4,2
Tauragės r.	1 381 120	885 380	2 266 500	3,3
Mažeikių r.	1 381 120	710 250	2 091 370	3
Plungės r.	1 381 120	1 011 860	2 392 980	3,5
Rietavo	1 381 120	1 079 965	2 461 085	3,6
Telšių r.	1 381 120	1 099 425	2 480 545	3,6
Anykščių r.	1 381 120	1 449 685	2 830 805	4,1
Ignalinos r.	1 381 120	1 478 870	2 859 990	4,1
Molėtų r.	1 381 120	1 264 825	2 645 945	3,8
Utenos r.	1 381 120	1 031 320	2 412 440	3,5
Zarasų r.	1 381 120	1 186 990	2 568 110	3,7
Elektrėnų	1 381 120	612 955	1 994 075	2,9
Šalčininkų r.	1 381 120	1 410 765	2 791 885	4
Širvintų r.	1 381 120	856 190	2 237 310	3,2
Švenčionių r.	1 381 120	1 021 590	2 402 710	3,5
Trakų r.	1 381 120	778 355	2 159 475	3,1
Ukmergės r.	1 381 120	885 380	2 266 500	3,3
Vilniaus r.	1 381 120	1 089 695	2 470 815	3,6
Iš viso savivaldybių teritorijoms	70 437 120	54 222 080	124 659 200	180,5
Paramos lėšų, skirtų savivaldybių teritorijose įgyvendinamiems projektams, rezervas (Lt)	10 000 000	–
Paramos lėšų, skirtų tradicinių amatų centrų kūrimui ir plėtrai, rezervas (Lt)	3 452 800	5
Iš viso paramos lėšų (Lt)	138 112 000	–

* – skiriamos dvi bazinės projekto vertės vienai savivaldybės teritorijai.

** – pateikiamas bendras sąlyginis savivaldybės teritorijoje planuotinų įgyvendinti bazinės projekto vertės projektų skaičius, neišskiriant, ar iš bazinės, ar iš diferencijuotos paramos lėšų dalies jie gali būti numatyti įgyvendinti.

IV. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

12. Pagal Priemonę įgyvendinamiems projektams skiriamų paramos lėšų dalies ir Metodikos 5 ir 6 punktuose nurodytų rezervo lėšų naudojimo ir kitos sąlygos numatomos Priemonės įgyvendinimo taisyklėse.

13. Ši Metodika netaikoma įgyvendinant Priemonę LEADER metodu.

14. Metodika gali būti koreguojama arba keičiama pasikeitus teisės aktų reikalavimams, smarkiai pakitus kaimo socialinės ekonominės padėties rodiklių, nustatytų vadovaujantis Statistikos departamento sukauptais naujausiais duomenimis, reikšmėms, vykdant lėšų perskirstymą tarp Programos priemonių.

_________________