Lietuvos Respublikos Vyriausybė

NUTARIMAS

DĖL ASBESTO ŠALINIMO PROGRAMOS PATVIRTINIMO

2008 m. balandžio 17 d. Nr. 351

Vilnius

Įgyvendindama Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006–2008 metų programos įgyvendinimo priemonių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 17 d. nutarimu Nr. 1020 (Žin., 2006, Nr. 112-4273), 518 punktą, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

1. Patvirtinti Asbesto šalinimo programą (pridedama).

2. Pavesti Aplinkos ministerijai koordinuoti, kontroliuoti ir vertinti 1 punkte nurodytos programos įgyvendinimą ir po kiekvienų kalendorinių metų iki kitų metų kovo 1 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybei pateikti praėjusių metų programos įgyvendinimo priemonių vykdymo metines ataskaitas.

3. Nustatyti, kad 1 punkte nurodytą programą įgyvendinančios institucijos po kiekvienų kalendorinių metų iki kitų metų vasario 1 d. teikia Aplinkos ministerijai programos įgyvendinimo priemonių vykdymo ataskaitas.

4. Pasiūlyti savivaldybėms dalyvauti įgyvendinant Asbesto šalinimo programą.

Ministras Pirmininkas	Gediminas Kirkilas

Aplinkos ministras	Artūras Paulauskas

_________________

Patvirtinta

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. balandžio 17 d. nutarimu Nr. 351

Asbesto šalinimo programa

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Asbesto šalinimo programos (toliau vadinama – ši programa) paskirtis – atsižvelgiant į asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai, asbesto turinčių gaminių naudojimo ir šalinimo iš aplinkos esamą būklę, nustatyti šios programos ilgalaikį tikslą ir uždavinius, numatyti teisines, organizacines ir ekonomines priemones, kurios sudarytų sąlygas saugiai pašalinti iš aplinkos asbesto turinčius gaminius.

2. Šios programos įgyvendinimo priemonės bus vykdomos 2008–2013 metais.

II. ESAMOS BŪKLĖS ANALIZĖ

3. Asbestas – skaidulingi silikatai: krokidolitas (mėlynasis asbestas), aktinolitas, antofilitas, chrizotilas (baltasis asbestas), amozitas (rudasis asbestas), tremolitas. Asbestas dėl savo savybių – atsparumo cheminėms medžiagoms ir ugniai, blogo šilumos ir garso laidumo, – plačiai naudotas statybinėms medžiagoms gaminti ir kitoms reikmėms (šiferio lakštai stogams dengti, beslėgiai vamzdžiai, skirti kanalizacijos kanalams įrengti, termoizoliacijos medžiagos, skirtos katilinėms ir šiluminėms trasoms, asbestinis audinys, nedegi apranga ir įvairūs ekranai, elektros laidų izoliacija, automobilių stabdžių kaladėlių įdėklai).

4. Nuo 1961 metų Lietuvoje asbestcemenčio gaminiams gaminti sunaudota apie 700 tūkst. tonų asbesto. 1990–2002 metais į Lietuvą kasmet buvo įvežama apie 3–4 tūkst. tonų asbesto. Didžioji dalis asbesto sunaudota šiferiui ir vamzdžiams gaminti, todėl jo yra beveik visuose tarybiniu laikotarpiu statytų pastatų stoguose, katilinėse, šiluminėse trasose. Ekspertų vertinimais, Lietuvoje gali būti sunaudota apie 1 mln. tonų asbestcemenčio gaminių, iš kurių apie 96 procentus sudaro šiferinė stogų danga. Į Lietuvą asbestas ir jo gaminiai buvo vežami iš Rusijos, kurioje yra chrizotilo ir amfibolų telkinių. Visos asbesto atmainos pripažintos I kategorijos kancerogenais. Asbesto kancerogeninis poveikis žmogaus sveikatai ilgalaikis, liga gali užklupti po 20 ar net daugiau metų. Remiantis Higienos instituto mokslininkų atliktų tyrimų rezultatais, 1992–2001 metais Lietuvoje užregistruoti 125 mezoteliomos atvejai. Kasmet Lietuvoje nustatoma apie 1500 naujų plaučių vėžio atvejų, iš jų apie 50 per metus gali būti sukelti asbesto.

5. Įgyvendinant 1999 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvos 1999/77/EB, šeštą kartą derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvos 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, I priedą (asbestas) (OL 2004 m. specialusis leidimas, 13 skyrius, 24 tomas, p. 193), reikalavimus, į Lietuvą įvežti ir naudoti asbestą, taip pat visus jo turinčius gaminius uždrausta nuo 2005 m. sausio 1 d., todėl kai kurie gaminiai (pvz., automobilių stabdžių kaladėlių įdėklai) šalyje naudojami be asbesto, tačiau asbestas buvo plačiai naudojamas statiniams statyti, taigi pažeistų asbesto turinčių gaminių skaidulos ir toliau kelia riziką visuomenės sveikatai.

6. Šiuo metu sistemingai nerenkama ir nekaupiama informacija apie asbesto turinčius gaminius, jų būklę, pažeistų asbesto turinčių gaminių kiekį, vietoves, kurios galėtų būti labiausiai užterštos asbestu, todėl sunku planuoti asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos darbų apimtį, finansavimo poreikį, nustatyti asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos prioritetus. Patikimiems geros kokybės duomenims rinkti būtini kompetentingi specialistai, gebantys aptikti asbesto turinčius gaminius, įvertinti jų keliamą riziką visuomenės sveikatai.

7. Valstybinės atliekų apskaitos duomenimis, 2004 metais susidarė ir sąvartynuose pašalinta apie 3000 tonų, o 2005 metais – 738 tonos asbesto turinčių atliekų. Atskiros asbesto turinčių atliekų šalinimo sekcijos įrengtos bent viename ar keliuose sąvartynuose Vilniaus, Kauno, Panevėžio, Šiaulių, Alytaus, Utenos, Tauragės ir Telšių apskrityse. Klaipėdoje asbesto turinčias atliekas surenka ir saugo uždarosios akcinės bendrovės „Toksika“ Klaipėdos filialas, o Marijampolėje – didelio gabarito atliekų surinkimo aikštelė. Įgyvendinant Atliekų sąvartynų įrengimo, eksploatavimo, uždarymo ir priežiūros po uždarymo taisyklių, patvirtintų aplinkos ministro 2000 m. spalio 18 d. įsakymu Nr. 444 (Žin., 2000, Nr. 96-3051), nuostatas, nuo 2009 m. liepos 16 d. bus uždrausta atliekas šalinti Europos Sąjungos reikalavimų neatitinkančiuose sąvartynuose, taip pat ir tuose, kuriuose įrengtos atskiros asbesto turinčių atliekų šalinimo sekcijos. Uždarius šiuos sąvartynus, asbesto turinčias atliekas bus galima šalinti Vilniaus statybinių atliekų sąvartyne ir dviejuose regioniniuose sąvartynuose – Alytaus ir Kauno (Lapių), kuriuose numatoma įrengti atskiras asbesto turinčių atliekų šalinimo sekcijas.

8. Lietuvoje sukurta asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos ir asbesto turinčių atliekų tvarkymo teisinė bazė. Asbestas įtrauktas į Nuodingųjų medžiagų pagal jų toksiškumą sąrašą, patvirtintą sveikatos apsaugos ministro 2004 m. gruodžio 30 d. įsakymu Nr. V-975 (Žin., 2005, Nr. 3-47). Darbuotojų, kurių veikla susijusi su nuodingosiomis medžiagomis (taip pat ir asbestu), privalomą sveikatos mokymą gali vykdyti tik licencijuotos įstaigos pagal Privalomojo pirmosios pagalbos mokymo programos ir Privalomojo higienos įgūdžių mokymo programos, patvirtintų sveikatos apsaugos ministro 2008 m. sausio 28 d. įsakymu Nr. V-69 (Žin., 2008, Nr. 14-490), reikalavimus. Daugiausia darbuotojų, kurių veikla susijusi su nuodingosiomis medžiagomis, apmokyta Valstybiniame aplinkos sveikatos centre, 2004–2006 metais apmokyti 629 specialistai. Darbuotojų apsaugos nuo asbesto keliamos rizikos reikalavimus ir asbesto sukeliamų sveikatos pakenkimų prevencijos priemones nustato Darbo su asbestu nuostatai, patvirtinti socialinės apsaugos ir darbo ministro ir sveikatos apsaugos ministro 2004 m. liepos 16 d. įsakymu Nr. A1-184/V-546 (Žin., 2004, Nr. 116-4342). Higienos instituto Cheminių veiksnių tyrimo laboratorija akredituota vykdyti asbesto tyrimus optinės mikroskopijos metodu darbo aplinkos ore, parengti ir sveikatos apsaugos ministro 2006 m. sausio 13 d. įsakymu Nr. V-34 (Žin., 2006, Nr. 13-461) patvirtinti Asbesto skaidulų koncentracijos ore matavimo metodiniai nurodymai. Aplinkos apsaugos agentūros Aplinkos tyrimų departamente galima papildomai atlikti kokybinius asbesto tyrimus skenuojančios elektroninės mikroskopijos metodu ir elementinę analizę. Kompetencijos reikalavimų įmonėms, vykdančioms statinių, turinčių konstrukcijose asbesto, griovimo, jų konstrukcijų ar asbesto šalinimo darbus, aprašas, patvirtintas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2005 m. liepos 12 d. įsakymu Nr. A1-199 (Žin., 2005, Nr. 86-3247), nustato bendruosius kompetencijos reikalavimus įmonėms, vykdančioms statinių, turinčių konstrukcijose asbesto, griovimo ar asbesto šalinimo darbus. Vadovaujantis Atliekų sąvartynų įrengimo, eksploatavimo, uždarymo ir priežiūros po uždarymo taisyklėmis, asbesto turinčios atliekos turi būti šalinamos atskiroje sekcijoje, įrengtoje prie bet kurios klasės sąvartyno pagal inertinių atliekų sąvartynų reikalavimus ir pažymėtoje įspėjamaisiais užrašais. Asbesto turinčių statybinių atliekų tvarkymą reglamentuoja Statybinių atliekų tvarkymo taisyklės, patvirtintos aplinkos ministro 2006 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. D1-637 (Žin., 2007, Nr. 10-403). Asbesto turinčias atliekas tvarkyti gali tik pavojingų atliekų tvarkymo licencijas turinčios įmonės. Aplinkos ministro 2003 m. gruodžio 19 d. įsakymu Nr. 684 (Žin., 2004, Nr. 18-552) patvirtintos Pavojingų atliekų tvarkymo licencijavimo taisyklės ir Pavojingas atliekas tvarkančių įmonių darbuotojams taikomų kvalifikacinių reikalavimų ir atestavimo tvarka. Pavojingas atliekas tvarkančių įmonių, norinčių gauti pavojingų atliekų tvarkymo licencijas, mokymą pagal suderintas su Aplinkos ministerija mokymo programas vykdo 3 įstaigos. Valstybės įmonės Statybos produkcijos sertifikavimo centro duomenimis, tvarkyti asbesto atliekas atestuoti 264 pavojingas atliekas tvarkančių įmonių specialistai.

9. Didžiausią asbesto keliamą riziką sveikatai patiria darbuotojai, vykdantys statinių griovimo, remonto ir asbesto šalinimo darbus. Darbuotojams, dirbantiems su asbestu, ir jų vadovams apmokyti parengtos profesinio mokymo programos: Darbininko, dirbančio su asbestu arba jo gaminiais, mokymo programa ir Darbo su asbestu ir jo gaminiais vadovo mokymo programa, kurios atnaujintos 2007 metais. Tačiau įmonės, vykdančios asbesto turinčių gaminių šalinimo darbus, kai statiniai rekonstruojami ir griaunami, dažnai nesilaiko Darbo su asbestu nuostatų reikalavimų: nepateikia Valstybinei darbo inspekcijai informacijos apie įmonės turimą darbuotojų saugos ir sveikatos srities kompetenciją vykdyti tokius darbus, nematuoja asbesto plaušelių koncentracijos darbo aplinkos ore. Valstybinė darbo inspekcija, atsakinga už Darbo su asbestu nuostatų laikymosi kontrolę, neturi techninių galimybių atlikti kontrolinių matavimų ir patikrinti, ar darbo aplinkos ore neviršijama leistina asbesto plaušelių koncentracija.

10. Įgyvendinant Daugiabučių namų modernizavimo programą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugsėjo 23 d. nutarimu Nr. 1213 (Žin., 2004, Nr. 143-5232; 2008, Nr. 36-1282), teikiama parama daugiabučių namų savininkams ir mažas pajamas gaunančioms šeimoms daugiabučiams namams modernizuoti (taip pat ir šių namų stogams kapitališkai remontuoti ar rekonstruoti). Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategijoje, patvirtintoje 2007 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimu K(2007)1808, numatyta, siekiant padidinti pastatų energetinį efektyvumą ir sumažinti energijos vartojimą, Europos Sąjungos struktūrinių fondų paramos lėšomis finansuoti šilumos tiekimo tinklų ir sistemų modernizavimą, daugiabučių namų atnaujinimą probleminėse teritorijose ir viešojo naudojimo pastatų modernizavimą. Įgyvendinant šias energijos efektyvumo didinimo priemones, bus pašalinti asbesto turintys gaminiai iš šilumos tinklų ir sistemų, daugiabučių namų ir viešojo naudojimo pastatų, tačiau taip iš aplinkos bus pašalintas tik nedidelis kiekis asbesto turinčių gaminių.

11. Asbesto turinti šiferinė stogų danga plačiausiai paplitusi kaimo vietovėse ir rajonuose, kurių gyventojai gauna mažas pajamas, taigi neišgali šios dangos pakeisti į neasbestinę dangą. Kadangi visuomenė per mažai informuojama apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai ir nėra asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos skatinimo mechanizmo, gyventojai, užuot naudojęsi paslaugomis įmonių, vykdančių asbesto šalinimo darbus, imasi šių darbų patys ir asbesto turinčių atliekų neperduoda jas tvarkančioms įmonėms.

III. PROGRAMOS TIKSLAs IR UŽDAVINIAI

12. Šios programos ilgalaikis tikslas – siekiant gerinti aplinkos būklę ir užtikrinti sveikesnę aplinką, palaipsniui ir saugiai šalinti asbesto turinčius gaminius iš aplinkos.

13. Šios programos ilgalaikiam tikslui pasiekti numatomi tokie 2008–2013 metų uždaviniai:

13.1. nustatyti, kiek viešojo naudojimo, gyvenamuosiuose ir kituose namų valdų ūkiniuose pastatuose yra jiems statyti naudotų asbesto turinčių gaminių, kokia jų būklė;

13.2. remti visuomenės sveikatai nesaugių asbesto turinčių gaminių šalinimą iš aplinkos;

13.3. ištirti asbesto poveikį darbuotojų, dirbančių su asbesto turinčiais gaminiais, sveikatai;

13.4. tobulinti valstybės kontrolės institucijų tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, kvalifikaciją darbo su asbestu klausimais;

13.5. informuoti visuomenę apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai, saugų elgesį su asbesto turinčiais gaminiais ir jų pašalinimo iš aplinkos galimybes, įgyvendinti švietimo šiais klausimais priemones.

IV. LAUKIAMI PROGRAMOS PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO REZULTATAI

14. Parengus asbesto turinčių gaminių atpažinimo, pastatų būklės ir taršos asbestu vertinimo specialistus, inventorizavus viešojo naudojimo, gyvenamuosiuose ir kituose namų valdų ūkiniuose pastatuose esančius asbesto turinčius gaminius, bus patikslinta, kiek iš viso yra asbesto turinčių gaminių, įvertinta jų būklė, pagal inventorizacijos rezultatus atrinkti rajonai, kurie galėtų būti labiausiai užteršti asbestu, tiksliau nustatyta, kiek prireiks asbesto turinčių atliekų šalinimo pajėgumų, numatyti asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos prioritetai.

15. Vadovaujantis asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos prioritetais, bus sukurtas asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos skatinimo mechanizmas ir remiami asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos investiciniai projektai.

16. Atnaujinus regioninius atliekų tvarkymo planus, bus išplėsti regioniniai asbesto turinčių atliekų šalinimo pajėgumai.

17. Sukūrus valstybės kontrolės institucijų tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, kvalifikacijos tobulinimo sistemą, bus sustiprinta asbesto turinčių gaminių šalinimo kontrolė, sumažinta asbesto keliama rizika darbuotojų ir visuomenės sveikatai.

18. Įgyvendinus visuomenės informavimo ir švietimo priemones, pagerės visuomenės, ypač darbdavių ir darbuotojų, vykdančių asbesto šalinimo darbus, informavimas apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai, visuomenė išmoks saugiai elgtis su asbesto turinčiais gaminiais, dažniau naudosis paslaugomis kvalifikuotų įmonių, vykdančių asbesto šalinimo darbus.

V. PROGRAMOS įgyvendinimo VERTINIMO KRITERIJAI

19. Šios programos įgyvendinimą vertins joje nurodytos institucijos (pagal kompetenciją) po kiekvienų kalendorinių metų pagal tokius kriterijus:

19.1. viešojo naudojimo, gyvenamuosiuose ir kituose namų valdų ūkiniuose pastatuose esančių jiems statyti naudotų asbesto turinčių gaminių inventorizacijos rezultatai (keliose savivaldybėse atlikta inventorizacija, kiek inventorizuota pastatų);

19.2. asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos investicinių projektų įgyvendinimas (kiek įgyvendinta projektų ir pašalinta iš aplinkos asbesto turinčių gaminių);

19.3. valstybės kontrolės institucijų tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, kvalifikacijos tobulinimas (kiek organizuota mokymo priemonių, kiek dalyvavo tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis);

19.4. visuomenės informavimo apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai, saugų elgesį su asbesto turinčiais gaminiais ir jų šalinimo iš aplinkos galimybes ir švietimo šiais klausimais priemonių įgyvendinimas (kiek įgyvendinta priemonių: parengta ir išplatinta lankstinukų, plakatų, vaizdo (garso) reklaminių filmukų, skelbta straipsnių spaudoje ir panašiai).

VI. PROGRAMOS FINANSAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS

20. Šios programos įgyvendinimo priemonės finansuojamos iš bendrųjų asignavimų, tvirtinamų asignavimų valdytojams Lietuvos Respublikos valstybės biudžete ir Valstybės investicijų programoje. Šiai programai įgyvendinti gali būti naudojamos ir savivaldybių, Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos rėmimo programos, Europos Sąjungos ir tarptautinių fondų, kitos lėšos.

21. Šios programos įgyvendinimo 2008–2013 metų priemonės nurodytos priede.

_________________

Asbesto šalinimo programos

priedas

ASBESTO ŠALINIMO PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO 2008–2013 METŲ PRIEMONĖS

Programos uždaviniai	Priemonės pavadinimas	Įvykdymo terminas	Atsakingi vykdytojai	Preliminarus lėšų poreikis, tūkst. litų
1. Nustatyti, kiek viešojo naudojimo, gyvenamuosiuose ir kituose namų valdų ūkiniuose pastatuose yra jiems statyti naudotų asbesto turinčių gaminių, kokia jų būklė	1.1. Parengti ir aplinkos ministro įsakymu patvirtinti Asbesto turinčių gaminių inventorizacijos tvarkos aprašą	2008 metai	Aplinkos ministerija	–

1.2. Inventorizuoti viešojo naudojimo, gyvenamuosiuose ir kituose namų valdų pastatuose esančius asbesto turinčius gaminius, sisteminti ir kaupti inventorizacijos duomenis	2009–2010 metai	savivaldybės	2009 metais – 2 160 2010 metais – 2 160
2. Remti visuomenės sveikatai nesaugių asbesto turinčių gaminių šalinimą iš aplinkos	2.1. Parengti ir aplinkos ministro įsakymu patvirtinti Valstybės paramos teikimo asbesto turinčių gaminių šalinimo iš viešojo naudojimo ir gyvenamųjų pastatų investiciniams projektams taisykles	2008 metai	Aplinkos ministerija	–

2.2. Parengti savivaldybių paramos programas, skirtas asbesto turintiems gaminiams šalinti iš viešojo naudojimo ir gyvenamųjų pastatų	2010 metai	savivaldybės, apskričių viršininkų administracijos	500

2.3. Apmokėti dalį asbesto turinčių gaminių šalinimo iš viešojo naudojimo ir gyvenamųjų pastatų investicinių projektų vertės	2011–2013 metai	Aplinkos ministerija, savivaldybės, apskričių viršininkų administracijos	2011 metais – 3 000 2012 metais – 5 000 2013 metais – 6 000

2.4. Užtikrinti pastatų savininkams visokeriopą paramą ir konsultacijas teisiniais, finansiniais, techniniais ir organizaciniais investicinių projektų įgyvendinimo klausimais	2011–2013 metai	Aplinkos ministerija	2011 metais – 120 2012 metais – 350 2013 metais – 420

2.5. Skleisti informaciją apie valstybės ir savivaldybių paramą asbesto turinčių gaminių šalinimo iš viešojo naudojimo ir gyvenamųjų pastatų investiciniams projektams	2010–2013 metai	Aplinkos ministerija, savivaldybės	2010–2013 metais – po 80 kasmet
3. Ištirti asbesto poveikį darbuotojų, dirbančių su asbesto turinčiais gaminiais, sveikatai	3.1. Parengti ir sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti Profesinių ligų nustatymo kriterijų aprašą, kuriame būtų asbesto sukeltų ligų diagnozavimo reikalavimai	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	–

3.2. Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2000 m. gegužės 31 d. įsakymo Nr. 301 „Dėl profilaktinių sveikatos tikrinimų sveikatos priežiūros įstaigose“ (Žin., 2000, Nr. 47-1365) 13 priedą, atsižvelgiant į papildomus asbesto poveikio praeityje nustatymo reikalavimus	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	–

3.3. Vykdyti tęstinius asbesto plaušelių ir asbesto darinių tyrimus plaučių audinyje, siekiant nustatyti pamatinius asbesto dydžius Lietuvos populiacijos ir įvairių profesijų darbuotojų grupėms	2008–2009 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	250

3.4. Modernizuoti Higienos instituto akredituotą laboratoriją pagal asbesto tyrimų reikalavimus	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	200

3.5. Vykdyti išorinės ir darbo aplinkos užterštumo asbestu stebėseną	2008–2013 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	2008–2013 metais – po 150 kasmet

3.6. Aprūpinti regionų visuomenės sveikatos priežiūros tarnybų laboratorijas oro ėminių paėmimo priemonėmis ir apmokyti specialistus, kaip paimti asbesto ėminius	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	200

3.7. Parengti, sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti ir įgyvendinti Asbesto poveikio žmonių sveikatai tyrimų programą	2010–2012 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	2010 metais – 40, 2011–2012 metais – po 130 kasmet
4. Tobulinti valstybės kontrolės institucijų tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartį, kvalifikaciją darbo su asbestu klausimais	4.1. Organizuoti aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų mokymą asbesto turinčių atliekų tvarkymo klausimais	2009–2013 metai	Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija	po 20 kasmet

4.2. Organizuoti valstybinių darbo inspektorių mokymą darbo su asbestu klausimais	2009–2013 metai	Valstybinė darbo inspekcija	po 5 kasmet
5. Informuoti visuomenę apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai, saugų elgesį su asbesto turinčiais gaminiais ir jų šalinimo iš aplinkos galimybes, įgyvendinti švietimo šiais klausimais priemones	5.1. Parengti ir platinti visuomenės informavimo ir švietimo reikmėms pritaikytą medžiagą (lankstinukus, plakatus, vaizdo (garso) reklaminius filmukus, straipsnius spaudoje) apie asbesto keliamą riziką visuomenės sveikatai ir saugų elgesį su asbesto turinčiais gaminiais	2008–2013 metai	Sveikatos apsaugos ministerija, Aplinkos ministerija	po 70 kasmet

5.2. Aprūpinti darbdavius ir darbuotojus metodine medžiaga (lankstinukais, leidiniais, reklaminiais filmukais) apie asbesto keliamą riziką, darbuotojų, dirbančių su asbesto turinčiomis medžiagomis, saugą ir sveikatą, o prireikus – organizuoti pakartotinę metodinės medžiagos leidybą ar naujos metodinės medžiagos rengimą ir leidybą	2008–2013 metai	Valstybinė darbo inspekcija	po 30 kasmet

5.3. Organizuoti mokslinę-praktinę konferenciją „Asbesto sukeltų ligų prevencija Lietuvoje“	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	20

5.4. Parengti ir nuolat atnaujinti interneto svetainę, kurioje būtų medžiagos apie asbesto poveikio prevenciją	2008 metai	Sveikatos apsaugos ministerija	10

5.5. Pateikti Valstybinės darbo inspekcijos tinklalapyje informaciją apie saugų darbą su asbestu	nuolat	Valstybinė darbo inspekcija	–
Iš viso	22 635

_________________