LIETUVOS RESPUBLIKOS ŠVIETIMO IR MOKSLO MINISTRO

ĮSAKYMAS

DĖL INFORMACINIŲ IR KOMUNIKACINIŲ TECHNOLOGIJŲ DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ 2008–2012 METŲ STRATEGIJOS PATVIRTINIMO

2007 m. gruodžio 20 d. Nr. ISAK-2530

Vilnius

Įgyvendindama Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006–2008 metų programos įgyvendinimo priemonių, patvirtintų Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 17 d. nutarimu Nr. 1020 (Žin., 2006, Nr. 112-4273), 2 lentelės „Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006–2008 metų programos įsipareigojimų įgyvendinimo priemonės“ 96 punktą:

1. Tvirtinu pridedamas:

1.1. Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų strategiją;

1.2. Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programą.

2. Pavedu Švietimo informacinių technologijų centrui (direktorius Vaino Brazdeikis) koordinuoti Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programos įgyvendinimą.

ŠVIETIMO IR MOKSLO MINISTRĖ	ROMA ŽAKAITIENĖ

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2007 m. gruodžio 20 d. įsakymu Nr. ISAK-2530

INFORMACINIŲ IR KOMUNIKACINIŲ TECHNOLOGIJŲ DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ 2008–2012 METŲ STRATEGIJA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų strategija (toliau – Strategija) nusako informacinių ir komunikacinių technologijų (toliau – IKT) diegimo švietime tolesnę kryptį ir svarbiausius žingsnius: pateikia IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą strateginę analizę, apibrėžia viziją, tikslus ir uždavinius, prioritetus, diegimo principus, IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą įgyvendinimą ir priežiūrą.

2. Strategijos objektas – veiksmingas IKT diegimas į visų lygių mokymo ir mokymosi procesus siekiant tobulinti bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, atsižvelgiant į sparčius informacinės visuomenės kūrimo iššūkius Lietuvoje, Europoje ir pasaulyje.

3. Strategija siekiama sudaryti lygias galimybes visiems Lietuvos mokiniams mokytis, atrasti ir plėtoti savo gebėjimus, įgyti asmens ir visuomenės poreikius atitinkančią IKT kompetenciją, užtikrinti IKT ir informacijos prieinamumą visiems mokiniams ir mokytojams nepriklausomai nuo bendrojo lavinimo mokyklos ir profesinio mokymo įstaigos (toliau – mokyklos) ir šeimos socialinės ekonominės aplinkos, aprūpinti mokyklas technine ir programine įranga, kompiuterinėmis mokymo priemonėmis, sudaryti sąlygas mokytis visą gyvenimą – nuolat tenkinti pažinimo poreikius, siekti naujų kompetencijų ir kvalifikacijų, reikalingų pasirinktai profesijai ir gyvenimui įprasminti, mokyti ir mokytis naudojant IKT.

4. Įgyvendinant Strategiją, svarbu vadovautis pagrindiniais IKT į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą principais (toliau – pagrindiniai principai), padedančiais aiškiai suvokti švietimo institucijų misiją naudojant IKT ugdymui, mokymui ir mokymuisi, įvertinti atliekamus veiksmus ir derinti vykdomus žingsnius. Švietimo ir mokslo ministerija, apskričių viršininkai, savivaldybės, mokyklos ir kitos švietimo kompiuterizavimu besirūpinančios institucijos ar organizacijos turi koordinuoti savo veiklą ir laikytis pagrindinių principų. Pagrindiniai principai yra šie:

4.1. Dermės su Lietuvos ir Europos Sąjungos bendraisiais ir švietimo strateginiais dokumentais principas – IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą tikslai, uždaviniai, taktika ir priemonės turi atitikti bendrąsias Lietuvos švietimo reformos kryptis, tikslus ir pagrindinius principus, laikytis tų pačių vertybinių nuostatų; turi būti užtikrinta aiški sąsaja su Lietuvos ir Europos informacinės visuomenės ir žinių ekonomikos kūrimo strateginiais ir programiniais dokumentais.

4.2. Lygių galimybių principas – kokybiškas technologinis ir informacinis išprusimas ir galimybės naudotis moderniomis IKT priemonėmis – turi būti vienodai prieinama įvairaus socialinio ir ekonominio statuso šeimų, miesto ir kaimo, skirtingų mokyklos tipų, lyčių ir tautybių mokiniams.

4.3. Informacijos prieinamumo principas – nuolatos rūpinamasi socialiai problemiškų šeimų vaikų, kaimiškų vietovių mokyklų mokinių lygiateisiškumu gaunant jiems reikalingą informaciją.

4.4. Mokymosi visą gyvenimą principas – nuolat siekiama ugdyti pedagogų informacinę kultūrą, skatinti nuolatinį mokytojų mokymąsi, jų gebėjimą įsitraukti į gyvenimą informacinėje visuomenėje ir veiklą elektroninėje erdvėje, rengti mokinius naudotis IKT mokymosi visą gyvenimą laikotarpiu.

4.5. Ilgalaikių projektų vykdymo pirmenybės principas – IKT diegimas grindžiamas ilgalaikių (tęstinių) IKT projektų vykdymu, skatinamas mokslo ir studijų institucijų dalyvavimas IKT diegimo projektuose, vertinamas jų indėlis ir kompetencija vykdant švietimo kompiuterizavimo darbus.

4.6. Žmogaus ir krašto tradicinių vertybių puoselėjimo principas – IKT diegimas ir naudojimas turi padėti labiau puoselėti pagarbą tradicinėms žmogaus ir krašto vertybėms, paisyti kalbos, kultūros, etikos normų.

4.7. Visapusiškai saugios mokymosi aplinkos principas – kompiuterių klasės ir kabinetai su kompiuterizuotomis darbo vietomis turi būti įrengiami pagal visus higienos, ergonomikos reikalavimus. Atitinkamai būtina laikytis nurodytų reikalavimų dirbant kompiuteriais namie.

4.8. Specialiųjų poreikių tenkinimo principas – išskirtinis dėmesys turi būti skiriamas specialiųjų poreikių mokinių ugdymosi poreikių tenkinimui: specialiųjų poreikių mokinių adaptavimuisi socialinėje aplinkoje ir visaverčiam integravimuisi į informacinę visuomenę, aprūpinant juos ir mokyklas reikiama technine ir programine įranga.

4.9. Valdymo, nukreipto į procesus ir informacijos nuolatinį tikslinimą, principas – Strategijos įgyvendinimo eiga turi būti kasmet sistemingai peržiūrima, vertinama ir aptariama. Atsižvelgiant į IKT pažangą apibūdinančius faktus ir švietimo pokyčius, Strategija ir jos įgyvendinimo programos yra koreguojamos, tikslinamos ir papildomos.

4.10. Subsidiarumo principas – steigėjai ir mokyklos patys priima sprendimus dėl Strategijos įgyvendinimo regiono lygmeniu, atsižvelgdami į specifinius vietos bendruomenės poreikius.

4.11. Išteklių ir lėšų kooperavimo principas – pasinaudojant verslo parama aktyviau diegiamos IKT technologijos, aktyvinama mokslo ir studijų institucijų veikla diegiant IKT į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą.

4.12. Visuotinio kompiuterinio raštingumo principas – siekiama skatinti visus gyventojus naudotis kompiuterinėmis technologijomis ir paslaugomis, sudarant sąlygas jiems pasiekti reikiamą technologinio kompiuterinio raštingumo lygį ir ugdyti profesinį kompiuterinį raštingumą.

5. Valstybės vykdoma informacinės visuomenės ir žinių ekonomikos plėtra kelia iššūkį švietimui – intensyviau ir veiksmingiau naudoti šiuolaikines IKT ugdymui, mokymui ir mokymuisi. IKT infrastruktūros, švietimo tinklų sisteminga plėtotė ir prieinamumas – viena svarbiausių ugdymo procesų kaitos sąlygų. Šiuolaikinės technologijos turi padėti gerinti mokyklos valdymą ir savivaldą. Interneto turinio kūrimas, elektroninių paslaugų teikimas, naujų mokymo ir mokymosi metodikų kūrimas ir diegimas, mokytojų, mokyklų vadovų, bibliotekininkų mokymai, IKT diegimo proceso stebėsena, švietimo vadovų, pedagogų ir socialinių partnerių įtraukimas į sprendimų priėmimą turėtų padėti įgyvendinti mokymosi, kai dėmesio centre yra mokinys, paradigmą, mokymosi visą gyvenimą principą, gilesnio mokymo diferencijavimo ir individualizavimo nuostatas, mokymosi bendradarbiaujant ir grupinio darbo metodus, konstruktyvistinio mokymosi idėjas.

6. Ugdymas – svarbiausia švietimo funkcija, apimanti ne tik visuomenės poreikius tenkinantį ir mokinių galimybes atitinkantį ugdymo turinį, šiuolaikinėmis technologijomis ir mokslo pasiekimais grįstą mokytojų, mokinių bendravimą, bet ir visapusiškai patogią ir patrauklią mokymo ir mokymosi aplinką, kokybišką mokymo ir mokymosi grįžtamąjį ryšį teikiantį mokinių pasiekimų vertinimą, veiksmingą vadybą ir savivaldą. Ugdymo turinys čia suprantamas plačiąja prasme ir apima ne tik mokymo programas, standartus, vadovėlius, įvairias mokymo priemones, bet ir visą mokinių mokymosi patirtį mokykloje. Ugdymo turinys labai priklauso nuo pedagogų rengimo, nuolatinio jų kvalifikacijos tobulinimo. Keičiantis ugdymo ir vadybos filosofijai ir praktikai, organizacinis ir administracinis darbas mokykloje turi būti grindžiamas šiuolaikiškomis technologinėmis priemonėmis ir metodais. Įvaldyti ir naudoti juos – viena pagrindinių mokytojų ir mokyklų vadovų kompetencijų.

7. Strategijoje laikomasi nuostatos, kad IKT naudojimas bendrajame lavinime ir profesiniame mokyme neturi tapti savitiksliu dalyku. IKT turi būti taikomos ugdymo procese siekiant, kad ir mokymas, ir mokymasis kokybiškai pakistų, kad jis vis labiau atitiktų atskiro individo poreikius, kad iš esmės pagerėtų mokyklų, mokytojų ir mokinių darbo veiksmingumas, o pats mokymas ir mokymasis taptų patrauklesnis mokiniui, kad kiekvienam šalies piliečiui būtų suteikiama daugiau galimybių kūrybinėms galioms skleistis ir savarankiškos veiklos poreikiams tenkinti.

8. Visapusiškas dėmesys skiriamas mokinių mokymo ir mokymosi kokybiniams pokyčiams pasiekti: mokymo ir mokymosi aplinkai individualizuoti, ugdymo turiniui skaitmeninti ir individualizuoti įvairiais lygmenimis, ugdymo turinį atitinkančioms elektroninėms paslaugoms kurti, mokytojų kvalifikacijai ir IKT kompetencijai tobulinti, IKT diegimo veiksmingumo stebėsenai vykdyti, su IKT naudojimu ugdymui susijusiems teisės aktams rengti.

9. Siekiant gerinti mokyklos veiklą būtina remti aktyvias mokyklų bendruomenes, kurių nariai turėtų daryti poveikį mokyklų valdymui – tarp savęs, su kitų mokyklų bendruomenėmis ir švietimo valdymo institucijomis bendrautų veiksmingai naudodamiesi elektroninėmis komunikavimo priemonėmis. Tam itin svarbu sukurti spartaus tinklo infrastruktūrą, taikyti interneto ir intranete technologijas, įvertinti perspektyvias mobiliąsias technologijas, telkti jėgas mokiniams ir mokytojams patraukliam ir naudingam turiniui tinkluose rengti.

10. Interneto ir tinklų technologijos turi apimti visas švietimo sritis, tapti kasdienėmis priemonėmis, kuriomis mokiniai naudotųsi ir mokykloje, ir namie. Modernios komunikacijos priemonės turi užtikrinti naują bendradarbiavimo kultūrą mokykloje, skatinti mokymąsi bendradarbiaujant.

11. Mokykloje turi būti keliami ir aptariami programinės įrangos legalumo ir atvirumo klausimai, diegiama mokinių pagarba autorių teisėms, plėtojamas internetinės erdvės daugiakultūriškumo supratimas, ugdoma tolerancija kultūrinėms skirtybėms internete. Ugdymo procese stengiamasi vienodomis teisėmis supažindinti mokinius su nuosavybinėmis ir laisvosiomis programomis – mokinys, mokydamasis namie, turi turėti galimybę ir žinių naudotis nemokamomis programomis.

12. Nuolatinis dėmesys skiriamas elektroninei mokomajai medžiagai rengti ir atnaujinti nuolat gerinant jos kokybę, skatinant jos viešumą, suteikiant galimybių ja laisvai naudotis kiekvienam mokiniui ir mokytojui. Siekiama nuolat kryptingai didinti naudingos, patrauklios mokytojams ir mokiniams mokomosios ir pažintinės informacijos kiekį lietuvių kalba internete.

II. IKT DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ BŪKLĖS ANALIZĖ

13. Pastaraisiais metais įvykdytų tarptautinių ir nacionalinių tyrimų rezultatai svarbūs numatant tolesnes IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą kryptis. Remiantis jais ir kitais švietimo statistiniais duomenimis atlikta IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą SSGG (stiprybės, silpnybės, galimybės, grėsmės) analizė, įvertinti vidiniai ir išoriniai IKT diegimo veiksniai. Vidiniai veiksniai įvertinti šiais aspektais: teisinė bazė, organizacinė struktūra, žmogiškieji ir finansiniai ištekliai, planavimo sistema, vykdomos programos ir projektai, stebėsena ir vertinimas, ryšių sistema. Vidinių veiksnių įvertinimas leido nustatyti IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą stiprybes ir silpnybes. Išoriniai veiksniai, leidžiantys nustatyti IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą galimybes ir grėsmes, įvertinti naudojant PEST (politiniai, ekonominiai, socialiniai ir technologiniai veiksniai) analizės techniką.

14. Stiprybės:

14.1. 97 proc. mokyklų naudoja kompiuterius, 95 proc. mokyklų turi interneto prieigą.

14.2. Mokyklose daugėja iniciatyvių ir motyvuotų mokytojų, kurie yra įgiję kompiuterinį raštingumą ir naudoja IKT ugdymo procese (mokytojų novatorių paraiškų skaičiaus augimas).

14.3. Mokyklos valdymą siekiama grįsti švietimo kokybės stebėsenos ir vertinimo duomenimis. Kuriama ir diegiama Švietimo valdymo informacinė sistema (ŠVIS).

14.4. Daugėja valstybės ir Europos Sąjungos finansuojamų programų, skatinančių ir remiančių IKT naudojimą bendrajame lavinime ir profesiniame mokyme („eTwinning“ programoje dalyvauja daugiau kaip 30 proc. mokyklų). Remiant Europos Sąjungos struktūriniams fondams vykdomi proveržio projektai, kuriais siekiama padėti pradinių klasių mokytojams taikyti IKT ugdyme, atlikti svarbūs parengiamieji darbai: kuriamas skaitmeninis ugdymo turinys, keliose dešimtyse mokyklų išbandomos galimybės taikyti IKT gerinant mokinių motyvaciją, ugdant jų bendrąsias kompetencijas ir individualizuojant mokymąsi.

14.5. Didėja jaunesniosios kartos kompiuterinis raštingumas ir noras naudotis įvairiomis technologijomis, tik 1 proc. mokinių visiškai neturi IKT taikymo įgūdžių (ES vidurkis 4 proc).

14.6. Bendrosios programos numato IKT taikymo ugdymo procese plėtrą, skatina naudoti IKT ir šiuolaikinius mokymo metodus. Vykdoma ugdymo turinio kaita, nukreipta į mokymo individualizavimą.

15. Silpnybės:

15.1. Nors mokyklose kompiuterių daugėja, tačiau gerokai atsiliekama nuo kitų Europos Sąjungos šalių (100 mokinių tenka 5,9 kompiuterio).

15.2. Palyginti su Europos Sąjungos šalių vidurkiu, Lietuvos mokytojų pasiekimai IKT kompetencijos srityje gana vidutiniški. Tik 59 proc. mokytojų naudoja IKT savo darbe, o ES vidurkis yra 74 proc. Nepakankama vadovų kompetencija taikyti IKT mokyklos valdymui. Trečdalis pradinių ir 17 proc. kitų mokyklų mokytojų iš viso neturi kompetencijos, kuri reikalinga naudojant IKT mokyme.

15.3. Trūksta mokiniams prieinamos lietuviškos skaitmeninės mokomosios medžiagos. Pastebima, kad 38 proc. mokyklose kylančių problemų yra susijusių su IKT taikymui tinkamu mokymo turiniu, 34 proc. mokytojų teigia, kad jų turima skaitmeninė medžiaga yra labai blogos kokybės.

15.4. Mokykloms stinga spartesnių ryšio priemonių – tik 33 proc. mokyklų naudojasi sparčiuoju interneto ryšiu.

15.5. Vadovų tiesioginės atsakomybės už IKT mokyklose diegimą trūkumas. Kaip rodo Šiaurės šalių patyrimas, gerų rezultatų diegiant IKT pasiekiama tik tada, kai pats mokyklos direktorius prisiima atsakomybę už mokyklos kompiuterizavimą (Šiaurės šalių tyrimo medžiaga).

15.6. Profesinio mokymo programos ir standartai neįvertinti IKT požiūriu, neatliekami IKT taikymo profesiniame mokyme tyrimai.

15.7. IKT pernelyg menkai naudojamos pamokų metu mokinių mokymuisi individualizuoti, kuriant kokybiškesnį diskursą tarp mokinių ir pedagogų. Tik 18 proc. mokytojų teigia, kad IKT yra visiškai išnaudojamos ugdymo procese. 84 proc. mokinių norėtų, kad mokytojai dažniau naudotų IKT pamokų metu.

16. Galimybės:

16.1. Vykdomi interneto plėtros (RAIN projektas www.rain.lt, LITNET www.lm.lt tinklas) projektai padeda kurti mokyklose patogią mokiniams, mokytojams, visai švietimo bendruomenei IKT paslaugų infrastruktūrą.

16.2. Remiantis Lietuvos informacinės visuomenės plėtros strategijoje, patvirtintoje Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005 m. birželio 8 d. nutarimu Nr. 625 (Žin., 2005, Nr. 73-2649), nustatytais informacinės visuomenės plėtros prioritetais galima veiksmingiau taikyti IKT, gerinti ryšius tarp institucijų, skatinti mokytojus, naudojančius IKT.

16.3. Didėja kvalifikuotų darbuotojų ir IKT specialistų poreikis šalyje. Didėjanti Europos Sąjungos struktūrinių fondų parama gali būti veiksmingiau naudojama diegiant IKT į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą.

16.4. Spartesnis namų ūkio kompiuterizavimas sudaro geresnes sąlygas mokiniams mokytis (2003 m. buvo kompiuterizuota 20 proc. namų ūkių, iš kurių 8 proc. turėjo interneto ryšį, 2006 m. buvo kompiuterizuota 37 proc. namų ūkių, iš jų interneto ryšį turėjo 32 proc). Daugiau kaip 50 proc. mokinių turi kompiuterius namuose.

16.5. Mokyklose yra aukštą kvalifikaciją turinčių informatikos mokytojų, kurių potencialą reikėtų panaudoti moderniam mokyklos valdymui.

16.6. Vykdant IKT diegimo nacionalinius ir tarptautinius projektus, yra galimybių naudotis gerąja užsienio šalių patirtimi (Calibrate projektas, EUN veikla www.eun.org).

17. Grėsmės:

17.1. Negerėja pedagogų rengimo kokybė IKT srityje.

17.2. Pernelyg lėtas programinės įrangos lokalizavimo procesas, lietuviškų kompiuterinių mokymo priemonių kūrimo infrastruktūros nebuvimas, maža konkurencija rinkoje, interneto informacinio lietuviško turinio skurdumas kelia grėsmę jaunosios kartos švietimui ir lietuvių kalbai globalioje skaitmeninėje aplinkoje.

17.3. Prieigos prie interneto mieste ir kaime skirtumai, ypač miesto ir kaimo gyventojų namų ūkiuose, didina skaitmeninę atskirtį.

17.4. Veikianti egzaminų sistema neskatina švietimo kokybės užtikrinimo – pernelyg orientuoja mokinius į testų atlikimą ir sumenkina IKT kompetencijų, savarankiško kūrybinio darbo reikšmę.

17.5. Nepakankamas dėmesys informacinėms technologijoms aukštesnėse klasėse gali turėti neigiamų pasekmių mokinių kompiuteriniam raštingumui.

18. Atlikus šalies išorinę ir vidinę bei 2005–2007 metais atliktų IKT diegimo darbų į Lietuvos švietimą analizę, diegiant IKT į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą siūloma:

18.1. Pasitelkus aktyvius mokytojus, įvairius suinteresuotus partnerius ir kooperuojant išteklius rengti sulietuvintą skaitmeninę mokomąją medžiagą, atitinkančią Bendrųjų programų reikalavimus ir orientuotą į mokinio individualumą.

18.2. Pasinaudojant Europos struktūrinių fondų, valstybės biudžeto, savivaldybių lėšomis skirti didesnius išteklius mokyklų IKT infrastruktūrai gerinti – individualizuotai mokymo ir mokymosi aplinkai kurti.

18.3. Taikant sukauptą užsienio šalių patirtį, aktyvių pedagogų inovacijas, plėtoti pedagogų ir ypač mokyklų vadovų gebėjimus taikyti IKT, didinti mokyklų vadovų atsakomybę už IKT diegimą ugdymo procese. Pasitelkus sklaidos priemones, mokytojų kompetencijos tobulinimą, diegti IKT ir skatinti kompiuterinių mokymo priemonių naudojimą visais ugdymo lygmenimis ir pedagogų rengimo srityje.

18.4. Kuriant švietimo valdymo informacines sistemas, užtikrinti švietimo kokybės tobulinimą, ugdymo turinio valdymą, parengti teisės aktus, reglamentuojančius IKT diegimą ir integravimą į ugdymo turinį. Tęsti darbus kuriant švietimo portalą, diegiant Švietimo valdymo informacinę sistemą,

III. IKT DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ STRATEGIJOS VIZIJA, TIKSLAI IR UŽDAVINIAI

19. Strategijos misija – telkti valstybės įstaigų ir švietimo bendruomenės jėgas ugdymo kokybei ir veiksmingumui mokyklose gerinti panaudojant IKT galimybes.

20. Strategijos vizija – kurti kokybiškai naujas, lanksčias mokinių ir mokytojų mokymosi aplinkas, sudarančias individualizuoto mokymo ir mokymosi galimybes elektroninėje erdvėje, ir skatinti modernių, IKT taikymu pagrįstų, ugdymo, mokymo ir mokymosi metodų kūrimą ir diegimą.

21. Diegiant IKT į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą siekiama kokybinės mokymo ir mokymosi kaitos: kad stiprėtų mokinių motyvacija mokytis, kad keistųsi mokyklos ir mokytojo vaidmuo, kad mokomoji medžiaga ir pamokos būtų patrauklios, pritaikytos individualiems mokinio gebėjimams ir poreikiams, kad būtų galimybės naudotis IKT kaip mokymosi šaltiniu, kad vertinimas teiktų kokybiškesnį mokymosi grįžtamąjį ryšį mokiniui, kad gerėtų mokinių rezultatai, kad baigę mokyklas mokiniai lengviau adaptuotųsi visuomenės gyvenime ir greičiau rastų savo profesinį pašaukimą, kad gerėtų mokytojų darbo sąlygos, profesinio tobulėjimo galimybės, augtų mokytojo profesijos prestižas.

22. Strategijos misijai ir vizijai įgyvendinti, atsižvelgiant į situacijos analizę, formuluojami tikslai. Kiekvienam Strategijoje iškeltam tikslui apibrėžiami uždaviniai. Numatomi pažangos vertinimo rodikliai pateikti 1 priede.

23. Tikslas – kurti skaitmeninį mokymosi turinį ir plėsti modernias mokymo ir mokymosi paslaugas. Tikslui pasiekti numatyti šie uždaviniai:

23.1. kurti patogią skaitmeninę mokymosi išteklių (objektų) paieškos sistemą, kuri jungtų Bendrąsias programas su skaitmeniniais mokymosi ištekliais (objektais) ir elektroninėmis paslaugomis;

23.2. rengti modernų interaktyvų mokymo ir mokymosi turinį pasitelkiant įvairias institucijas, aktyvius mokytojus ir mokslininkus;

23.3. sukurti atvirą ir saugią mokymo ir mokymosi erdvę, kurioje būtų sukaupta įvairių mokomųjų dalykų mokymosi išteklių (objektų), medžiagos pagal bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo programas, taip pat užduočių ir savikontrolės išteklių (objektų), teikiančių galimybių konsultuotis, diskutuoti ir keistis idėjomis;

23.4. diegti tarptautinius skaitmeninių mokymosi išteklių (objektų) metaduomenų standartus, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ugdymo turinio ir paslaugų kūrimo srityje;

23.5. parengti ir patvirtinti teisės aktus, kurie skatintų pedagogus ir leidėjus kurti ir skleisti skaitmeninę mokymo ir mokymosi medžiagą.

24. Tikslas – formuoti skaitmeninę mokymo ir mokymosi infrastruktūrą, gerinti programinį ir technologinį mokyklų aprūpinimą, didinti IKT prieinamumą. Tikslui pasiekti numatyti šie uždaviniai:

24.1. užtikrinti kokybišką, spartų (ne mažiau kaip 10 Mbps) interneto ryšį kiekvienai mokyklai;

24.2. didinti kompiuterizuotų individualių darbo vietų mokiniams ir mokytojams skaičių mokyklose;

24.3. kiekvienam mokiniui sukurti asmeninę mokymosi erdvę internete užtikrinant saugumą ir paslaugų kokybę, sudaryti sąlygas naudotis IKT mokymuisi namuose po pamokų ir pasibaigus mokslo metams;

24.4. plečiant projektų finansavimą, modernizuoti IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą koordinavimą, metodinį, mokslinį darbą ir tyrimus, įtraukiant į jų vykdymą universitetus, mokslo institucijas ir kitas organizacijas.

25. Tikslas – ugdyti mokyklų bendruomenių kompetenciją veiksmingai taikyti IKT ugdymui, mokymo ir mokymosi kokybei gerinti, plėtoti elektroninę mokymo ir mokymosi kultūrą. Tikslui pasiekti numatyti šie uždaviniai:

25.1. sudaryti sąlygas mokyklų bendruomenėms dalyvauti IKT diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą projektuose (mokyklos, steigėjo, šalies, tarptautiniu lygmenimis);

25.2. sudaryti sąlygas ir skatinti švietimo vadybininkus naudotis švietimo valdymo informacine sistema ir elektroninėmis paslaugomis (nacionalinio, regioninio (pagal steigėją) ir švietimo įstaigos lygmenimis);

25.3. sudaryti sąlygas ir skatinti mokytojus nuolat tobulinti savo technologinę ir edukacinę kompetenciją. Skatinti mokyklos bendruomenės narius mokytis ir dirbti elektroninėje erdvėje;

25.4. skatinti pedagogus rengiančias mokyklas gerinti būsimųjų mokytojų IKT gebėjimų ugdymą;

25.5. kurti, tobulinti ir skleisti IKT taikymo ugdyme metodus;

25.6. skatinti IKT naudojimo bendrajame lavinime ir profesiniame mokyme patirties, ypač šalyje ir užsienyje proveržio srityse pripažintos praktikos sklaidą;

25.7. kurti ir diegti patrauklias, darbo pasaulio poreikius atitinkančias informacinių technologijų dalyko pasirinkimo alternatyvas aukštesnėse klasėse.

26. Tikslas – taikyti IKT organizuojant ugdymo procesą (mokymą, mokymąsi, vertinimą) ir mokyklos valdymą. Tikslui pasiekti numatyti šie uždaviniai:

26.1. kurti mokymo ir mokymosi bei valdymo informacines sistemas, duomenų bazes, skatinti duomenimis ir informacija grįstą švietimo valdymą ir sprendimų priėmimą;

26.2. įteisinti nuotolinio mokymo ir mokymosi sistemas bendrajam ugdymui ir profesiniam mokymui;

26.3. organizuoti IKT diegimo mokyklose tyrimus ir stebėseną, vykdyti nuolatinę priežiūrą;

26.4. skatinti mokyklų savarankiškumą ir atsakomybę planuojant apsirūpinimą IKT ir renkantis IKT taikymo būdus ugdymo procese;

26.5. skatinti mokyklų bendruomenių atvirumą ir bendradarbiavimą su pedagogus ir ugdymo turinį rengiančiomis, gyventojų kompiuterinį raštingumą tobulinančiomis su IKT diegimu susijusiomis institucijomis.

IV. IKT DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ STRATEGIJOS ĮGYVENDINIMAS IR PRIEŽIŪRA

27. Siekiant užtikrinti sėkmingą Strategijos tikslų ir uždavinių įgyvendinimą, bus parengta Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programa.

28. Kad Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programoje numatytos priemonės būtų sklandžiai įgyvendinamos ir veiksmingos, turi būti nuolat stebima ir analizuojama esama IKT plėtros švietime situacija, vykdoma Strategijos idėjų sklaida, vykdomi užsakomieji tyrimai. Stebėsenos rezultatai bus pagrindas strateginėms nuostatoms tikslinti ir koreguoti. IKT situacijos Lietuvos švietime analizė bus tiriama kas metai, rezultatai viešai skelbiami Lietuvoje ir pateikiami atitinkamoms Europos Sąjungos institucijoms.

29. Atsižvelgiant į išorės ir vidaus pokyčius, Strategija turi būti svarstoma ir tikslinama kasmet. Tai gali atlikti IKT ekspertų grupė.

_________________

Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų strategijos

priedas

TIKSLŲ IR UŽDAVINIŲ RODIKLIAI IR JŲ REIKŠMĖS

Tikslų ir uždavinių rodikliai	Rodiklio reikšmė	Rodiklio reikšmė kiekvienais metais

2008	2009	2010	2011	2012
1. Tikslas – kurti skaitmeninį mokymosi turinį ir plėsti modernias mokymo ir mokymosi paslaugas	Švietimo portalo dydis GB	100	500	800	1100	1400
1.1. Kurti patogią skaitmeninę mokymosi išteklių (objektų) paieškos sistemą, kuri jungtų Bendrąsias programas su skaitmeniniais mokymosi ištekliais (objektais) ir elektroninėmis paslaugomis	Peržiūrėtų dalykų skaičius	5	5	5	5	5
1.2. Rengti modernų interaktyvų mokymo ir mokymosi turinį pasitelkiant įvairias institucijas, aktyvius mokytojus ir mokslininkus	Skirtingų mokymo priemonių skaičius	15	15	15	15	15
1.3. Sukurti atvirą ir saugią mokymo ir mokymosi erdvę, kurioje būtų sukaupta įvairių mokomųjų dalykų mokymosi išteklių (objektų), medžiagos pagal bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo programas, taip pat užduočių ir savikontrolės išteklių (objektų), teikiančių galimybių konsultuotis, diskutuoti ir keistis idėjomis	Paslaugų, teikiamų švietimo portale, skaičius	5	10	15	20	25
1.4. Diegti tarptautinius skaitmeninių ugdymo turinio išteklių (objektų) rengimo ir kaupimo (metaaprašų) standartus, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ugdymo turinio ir paslaugų kūrimo srityje	Objektų, atitinkančių tarptautinius standartus, procentas švietimo portale	50	70	80	90	95
1.5. Parengti ir patvirtinti teisės aktus, kurie skatintų pedagogus ir leidėjus kurti ir skleisti skaitmeninę mokymo ir mokymosi medžiagą	Dokumentų skaičius	2
2. Tikslas – formuoti skaitmeninę mokymo ir mokymosi infrastruktūrą, gerinti programinį ir technologinį mokyklų aprūpinimą	Kompiuterių skaičius 100 mokinių	11	13	15	17	20
2.1. Užtikrinti kokybišką, spartų (ne mažiau kaip 10 Mbps) interneto ryšį kiekvienai mokyklai	Mokyklų procentas	40	65	75	85	95
2.2. Didinti kompiuterizuotų individualių darbo vietų mokytojams skaičių bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo mokyklose	Mokytojų, turinčių stacionarią ar mobilią darbo vietą, procentinė dalis	25	40	55	65	75
2.3. Kiekvienam mokiniui sukurti asmeninę mokymosi erdvę internete užtikrinant saugumą ir paslaugų kokybę, sudaryti sąlygas naudotis IKT mokymuisi namuose po pamokų ir pasibaigus mokslo metams	Mokinių, galinčių mokykloje prisijungti prie jiems skirtų individualių darbo vietų, skaičius	30	55	75
2.4. Plečiant projektų finansavimą, modernizuoti IKT diegimo į švietimą koordinavimą, metodinį, mokslinį darbą ir tyrimus, įtraukiant į jų vykdymą universitetus, mokslo institucijas ir kitas organizacijas	Tyrimų skaičius	2	2
3. Tikslas – ugdyti mokyklų bendruomenių kompetenciją veiksmingai taikyti IKT ugdymui, mokymo ir mokymosi kokybei gerinti, plėtoti elektroninę mokymo ir mokymosi kultūrą	Mokyklų bendruomenių, veiksmingai taikančių KT, procentas (tyrimas)	30	40	50	60	70
3.1. Sudaryti sąlygas mokyklų bendruomenėms dalyvauti IKT diegimo švietime projektuose (mokyklos, steigėjo, šalies, tarptautiniu lygmenimis)	Mokyklų, vykdančių projektus, skaičius	200	200	100	100	100
3.2. Sudaryti sąlygas ir skatinti švietimo vadybininkus naudotis švietimo valdymo informacine sistema ir elektroninėmis paslaugomis (nacionalinio, regioninio (pagal steigėją) ir švietimo įstaigos lygmenimis)	Vadovų, naudojančių švietimo valdymo informacine sistemą, procentinė dalis	20	40	55	70	75
3.3. Sudaryti sąlygas ir skatinti mokytojus nuolat tobulinti savo technologinę ir edukacinę kompetenciją. Skatinti mokyklos bendruomenės narius mokytis ir dirbti elektroninėje erdvėje	Pedagogų, turinčių technologinę ir edukacinę kompetenciją, procentinė dalis	60	70	80	85	90
3.4. Skatinti pedagogus rengiančias mokyklas gerinti būsimųjų mokytojų IKT gebėjimų ugdymą	Baigiančių absolventų, turinčių edukacinę IKT kompetenciją, procentas	25	50	75	85	90
3.5. Kurti, tobulinti ir skleisti IKT taikymo ugdyme metodus	Sukurtų metodikų skaičius	100	150	200	250	300
3.6. Skatinti IKT naudojimo švietime patirties, ypač šalyje ir užsienyje, numatyti proveržio srityse pasiteisinusių praktikų sklaidą	Pranešimų konferencijose ar publikuotų straipsnių skaičius	5	5	5	5	5
3.7. Kurti ir diegti patrauklias, darbo pasaulio poreikius atitinkančias informacinių technologijų dalyko pasirinkimo alternatyvas aukštesnėse klasėse	Sukurtų ir įdiegtų programų skaičius, mokinių, besimokančių pagal šias programas, skaičius	1 200	2 500	1 1000	1 3000	1 5000
4. Tikslas – taikyti IKT organizuojant ugdymo procesą (mokymą, mokymąsi, vertinimą) ir mokyklos valdymą	Valdymo darbų kompiuterizavimo lygis (tyrimas)	10	20	30	40	50
4.1. Kurti mokymo ir mokymosi bei valdymo informacines sistemas ir duomenų bazes, skatinti duomenimis ir informacija grįstą švietimo valdymą ir sprendimų priėmimą	Mokyklų, naudojančių informacines sistemas valdymui, procentinė dalis	3	5	10	20	30
4.2. Įteisinti nuotolinio mokymo ir mokymosi sistemas bendrajam ugdymui ir profesiniam mokymui	Dokumentų skaičius	2
4.3. Organizuoti IKT diegimo bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo mokyklose tyrimus ir stebėseną, vykdyti nuolatinę priežiūrą	Tyrimų ir ataskaitų skaičius	1	1	1	1	1
4.4. Skatinti mokyklų savarankiškumą ir atsakomybę planuojant apsirūpinimą IKT ir renkantis IKT taikymo būdus ugdymo procese	Parengtų projektų skaičius	1	1	1	1	1
4.5. Skatinti mokyklų bendruomenių atvirumą ir bendradarbiavimą su pedagogus ir ugdymo turinį rengiančiomis, gyventojų kompiuterinį raštingumą tobulinančiomis su IKT diegimu susijusiomis institucijomis	Mokyklų, turinčių svetaines, procentinė dalis	20	30	40	60	80

_________________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2007 m. gruodžio 20 d. įsakymu Nr. ISAK-2530

INFORMACINIŲ IR KOMUNIKACINIŲ TECHNOLOGIJŲ DIEGIMO Į BENDRĄJĮ LAVINIMĄ IR PROFESINĮ MOKYMĄ 2008–2012 METŲ PROGRAMA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programa (toliau – programa) parengta siekiant įgyvendinti Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų strategiją (toliau – Strategija). Programos tikslai ir uždaviniai atitinka Strategijoje suformuluotus tikslus ir uždavinius. Uždavinių priemonės, jų rodikliai ir reikšmės pateiktos 1 priede.

2. Švietimo ir mokslo ministerija:

2.1. inicijuoja ir prižiūri informacinių ir komunikacinių technologijų (toliau – IKT) diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą klausimų svarstymą, sprendimų priėmimą bei programų tvirtinimą;

2.2. atsako už tarptautinių elektroninio mokymosi (mokomųjų objektų) standartų adaptavimą ir diegimą į visus elektroninės leidybos lygius;

2.3. rūpinasi bendrojo lavinimo mokykloms ir profesinio mokymo įstaigoms (toliau – mokyklos) reikalingos bendrosios paskirties ir mokomosios programinės įrangos pirkimu, kūrimu, vertimu į lietuvių kalbą ir adaptavimu, siekia šalies lygiu aprūpinti mokyklas modernia, pasaulinį informacinių technologijų lygį atitinkančia kompiuterių įranga ir tinklų įranga bei kitomis priemonėmis;

2.4. skatina abipusiškai naudingas švietimo institucijų bendradarbiavimo su informacinių technologijų bendrovėmis (įmonėmis ir kt.) formas, kurios paspartintų ir kokybiškai pagerintų mokyklų aprūpinimą informacijos ir komunikacijos priemonėmis, padidintų teikiamų paslaugų įvairovę;

2.5. sudaro finansines, teisines ir kitas prielaidas mokytojams, mokyklų vadovams, kitiems švietimo sistemos darbuotojams įgyti kompiuterinio raštingumo įgūdžių;

2.6. užtikrina švietimo portalo funkcionavimą.

3. Savivaldybės atstovaujamoji institucija:

3.1. skatina kuo aktyviau dalyvauti mokyklų kompiuterizavimo procese, skleisti gerosios patirties pavyzdžius, savo lėšomis prisidėti prie programų įgyvendinimo;

3.2. siekia, kad vietos bendruomenė kuo plačiau įsitrauktų į mokyklų kompiuterizavimo ir IKT diegimo darbus;

3.3. rūpinasi mokyklų parengtų projektų analize: sudaro vertinimo grupę, kuri sprendžia apie mokyklų bendruomenių pasirengimą, šioje Strategijoje numatytų tikslų, uždavinių ir rodiklių pasiekimą savivaldybėje ir skiria atitinkamą lėšų arba techninės ir programinės įrangos kiekį, siūlo Švietimo ir mokslo ministerijai centralizuotų pirkimų planus;

3.4. nagrinėja IKT priežiūros mokyklose veiksmingumo klausimus ir numato tam reikalingą finansavimą iš mokyklos aplinkai skiriamų lėšų.

4. Mokyklos:

4.1. rengdamos savo strateginius planus, numato IKT diegimo priemones;

4.2. kasmet rengia informacinių technologijų taikymo mokykloje projektus, kuriuose numatoma, kaip bus įgyvendinami mokyklos strateginiame plane iškelti tikslai ir uždaviniai.

5. Švietimo ir mokslo ministerija dalį savo atsakomybės paveda jai pavaldžioms institucijoms pagal jų kompetenciją.

6. Savivaldybių administracijos padaliniuose turi būti paskirti atsakingi asmenys už IKT diegimą švietimo institucijose.

7. Už IKT diegimo mokykloje koordinavimą atsakingas mokyklos vadovas. Mokyklos vadovas gali paskirti ir kitus specialistus IKT koordinavimo darbams vykdyti, už tai numatydamas jiems papildomas valandas teisės aktų nustatyta tvarka.

II. LAUKIAMI PROGRAMOS REZULTATAI

8. Kuriant skaitmeninį mokymosi turinį ir plėtojant modernias mokymo ir mokymosi paslaugas:

8.1. bus sukurta skaitmeninė metaduomenų paieškos sistema, turinti savo klasifikatorius ir pateikianti interaktyviai ne mažiau kaip 25 dalykų programas;

8.2. bus parengta ne mažiau kaip 50 mokymo priemonių ar mokymosi objektų rinkinių, ne mažiau kaip 25 virtualūs kursai, įsigyta ne mažiau kaip 100 testuoti reikalingų skirtingų mokymo priemonių;

8.3. bus sukurtas švietimo portalas, teikiantis ne mažiau kaip 14 skirtingų paslaugų, kasmet atnaujinama portalo programinė įranga ir kuriama įvairi medžiaga (ne mažiau kaip 1000 HTML puslapių kasmet), portale veiks „paramos forumas“. Portalui tvarkyti bus sukurta komanda iš ne mažiau kaip 10 darbuotojų, parengti teisės aktai, reikalingi jam funkcionuoti;

8.4 bus dalyvaujama ne mažiau kaip 3 skaitmeninio turinio kūrimo tarptautiniuose projektuose;

8.5. bus parengti teisės aktai, kurie skatintų autorius ir leidėjus kurti ir skleisti mokymo ir mokymosi medžiagą. Mokymo priemonėms vertinti bus parengti ekspertai (ne mažiau kaip 100).

9. Formuojant skaitmeninę mokymo ir mokymosi infrastruktūrą, gerinant programinį ir technologinį mokyklų aprūpinimą, didinant IKT prieinamumą:

9.1. bus parengtos rekomendacijos dėl interneto paslaugų mokykloms, išbandyti du skirtingi mokyklų interneto infrastruktūros modeliai, nupirkta reikalinga įranga ne mažiau kaip 500 mokyklų, įdiegta tinklo stebėsenos sistema, dalyvaujama saugaus interneto projekte;

9.2. iki 2009 m. bus įrengta ne mažiau kaip 10000 mokytojų darbo vietų, iš jų 30 proc. su demonstracine įranga, 10 proc. su specialiesiems poreikiams reikalinga įranga, kasmet bus paremta ne mažiau kaip 10 mokyklų, organizuojančių projektus su inovatyvia technika; nuo 2010 metų (remiantis 2009 m. patirtimi) lėšos technikai įsigyti mokykloms bus skiriamos per mokinio krepšelį;

9.3 bus sudarytos sąlygos ne mažiau kaip 75 proc. mokytojų naudotis saugiomis el. pašto paslaugomis, ne mažiau kaip 75 proc. mokyklų bendruomenių bus prieinama elektroninė mokymosi aplinka, bus atlikti ne mažiau kaip 2 tyrimai (mobilių technologijų ir interneto panaudojimo mokyklose) du kartus.

10. Ugdant mokyklų bendruomenių kompetenciją veiksmingai taikyti IKT ugdymui, mokymo ir mokymosi kokybei gerinti, plėtojant elektroninę mokymo ir mokymosi kultūrą:

10.1. kompiuterine technika bus remiami mokyklų ir savivaldybių projektai (kasmet 200 mokyklų ir 10 savivaldybių (ne mažiau kaip 5 mokyklos savivaldybėje), bus parengtos metodinės rekomendacijos (kasmet 1 leidinys) ir mokymai (kasmet 1 savivaldybėje), skirti projektų veiklai taikant IKT aptarti;

10.2. bus rengiami kursai švietimo institucijų vadybininkams (kasmet ne mažiau kaip 10 seminarų), savivaldybių švietimo specialistams dėl švietimo valdymo informacines sistemos (visose savivaldybėse parengti ne mažiau kaip 2 specialistai), bus parengti metodiniai leidiniai vadybininkams (ne mažiau kaip 1 kasmet);

10.3. bus organizuojami pedagogų mokymai edukaciniam kompiuteriniam raštingumui tobulinti (iki 4000 pedagogų kasmet), seminarų MKP taikyti (iki 100 kasmet), bus sudaryta galimybė pedagogams iš dalies apmokėti už dalyvavimą Sertifikuojant ECDL, bus rengiama el. aplankalo panaudojimo galimybių studija, bus rengiami mokymai darbuotojams, organizuojantiems IKT koordinavimo veiklą mokyklose (ne mažiau kaip 10 seminarų), bus organizuoti nuotolinių centrų kuratorių mokymai;

10.4. bus organizuoti trys tyrimai, skirti pedagogų IKT rengimui IKT taikymo aspektu;

10.5. bus parengti teisės aktai, reglamentuojantys metodinių darbų įsigijimą, parengta programinė įranga, siejanti metodinę medžiagą ir mokymo objektus, nupirkta ne mažiau kaip 1000 mokytojų metodinių darbų, parengtos apibendrinančios rekomendacijos dėl metodinės medžiagos (kasmet 1);

10.6. kasmet bus atlikta Lietuvoje taikomų mokymo priemonių analizė ir įvairių šalių patirties analizė, parengtos rekomendacijos mokykloms (kasmet 3), parengtas leidinys, organizuota konferencija apie IKT taikymą.

11. Taikant IKT organizuojant ugdymo procesą (mokymą, mokymąsi, vertinimą) ir mokyklos valdymą:

11.1. bus parengta mokyklos valdymui skirta programinė įranga ir ja aprūpintos visos mokyklos;

11.2. bus parengti teisės aktai, įteisinantys nuotolinį mokymą, el. dienynų, el. aplankalų naudojimą;

11.3. 2008 m. bus organizuota Strategijos sklaida, kasmet atliekamas Strategijos įgyvendinimo stebėjimas ir remiantis duomenimis koreguojama pati Strategija;

11.4. kasmet bus organizuojamas projektas IKT diegimui įgyvendinti (įsitrauks iki 100 mokyklų), nuo 2010 m. bus numatyta lėšų mokinio krepšelyje IKT įsigyti;

11.5. bus remiami įvairūs mokykloms skirti projektai (kasmet ne mažiau kaip 8).

III. LĖŠŲ ŠALTINIAI

12. Valstybės lėšos programos priemonėms įgyvendinti, atsižvelgiant į šalies finansines galimybes, numatomos atitinkamų metų valstybės biudžete ir valstybės investicijų programose.

13. Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą numatomas finansavimas pateikiamas 2 priede.

IV. PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRA

14. Programos įgyvendinimą koordinuos Švietimo ir mokslo ministerijai pavaldi institucija – Švietimo informacinių technologijų centras. Programoje dalyvaus Švietimo ir mokslo ministerija, Švietimo ir mokslo ministerijai pavaldžios įstaigos (Nacionalinis egzaminų centras, Švietimo aprūpinimo centras, Švietimo plėtotės centras ir kt.) ir kitos įstaigos ir organizacijos (universitetai, institutai, kolegijos ir kt.), taip pat apskričių ir savivaldybių administracijų atsakingi padaliniai ir švietimo centrai, mokyklos.

15. Visus numatomus atlikti darbus vertins Švietimo informacinių technologijų ekspertų komisija.

16. Kontrolę vykdys Švietimo ir mokslo ministerija ir valstybės įgaliotos kontrolės institucijos.

_________________

Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programos

1 priedas

TIKSLAI, UŽDAVINIAI, UŽDAVINIŲ PRIEMONĖS, JŲ RODIKLIAI BEI REIKŠMĖS

Atitinkamo uždavinio priemonė	Rodiklis	Įgyvend. laikas	Rodiklių reikšmės	Įkainis	2008	2009	2010	2011	2012	Atsakinga institucija	Numatomi finansavimo šaltiniai

2008	2009	2010	2011	2012	tūkst. Lt	tūkst. Lt	tūkst. Lt	tūkst. Lt	tūkst. Lt	tūkst. Lt

1. Tikslas – kurti skaitmeninį mokymosi turinį ir plėsti modernias mokymo ir mokymosi paslaugas
1.1. Kurti patogią skaitmeninę mokymosi išteklių (objektų) paieškos sistemą, kuri jungtų Bendrąsias programas su skaitmeniniais mokymosi ištekliais (objektais) ir elektroninėmis paslaugomis
1.1.1. Sukurti klasifikatorius ir programinę įrangą bendrojo ugdymo turinio apibūdinimui, paieškai, analizei ir kitoms funkcijoms atlikti	Klasifikatoriai ir programinė įranga	2008	1	1	150	ŠPC, ITC	ŠIV
1.1.2. Peržiūrėti ugdymo turinio dokumentus (Bendrosios programos, egzaminų programos ir kt.) ir perkelti juos į interaktyvią terpę	Peržiūrėti dalyko programų skaičius	2012	5	5	5	5	5	10	50	50	50	50	50	ŠPC, ITC	ŠIV
1.2. Rengti modernų interaktyvų mokymo ir mokymosi turinį pasitelkiant įvairias institucijas, aktyvius mokytojus ir mokslininkus
1.2.1. Įsigyti programinę įrangą testavimui	Mokymo priemonių ir mokymosi objektų rinkinių skaičius (5–50 egz.)	2012	20	20	20	20	20	10	20	200	200	200	200	ITC, ŠPC	ŠIV, ES SF
1.2.2. Parengti privalomojo ugdymo turinio skaitmeninius mokymo objektus	Mokymo priemonių ar mokymosi objektų rinkinių skaičius	2012	10	10	10	10	10	80	800	800	800	800	800	ITC, ŠPC	ŠIV, ES SF
1.2.3. Rengti virtualius kursus įvairių poreikių turintiems mokiniams (specialiųjų poreikių, gabiems mokiniams, migruojančių šeimų vaikams ir kt.)	Kursų skaičius	2012	5	5	5	5	5	100	500	500	500	500	500	ITC	ŠIV, ES SF
1.3. Sukurti atvirą ir saugią mokymo ir mokymosi erdvę, kurioje butų sukaupta įvairių mokomųjų dalykų mokymosi išteklių (objektų), medžiagos pagal bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo programas, taip pat užduočių ir savikontrolės išteklių (objektų), teikiančių galimybių konsultuotis, diskutuoti ir keistis idėjomis
1.3.1. Parengti teisės aktus (organizacinė struktūra ir kt.)	Dokumentų skaičius	2012	3	1	1	1	1	10	30	10	10	10	10	ITC, ŠPC	ŠIV
1.3.2. Plėtoti portalui reikalingą programinę įrangą	Programinė įranga	2012	1	1	1	1	1	100	100	100	100	100	100	ITC	ŠIV
1.3.3. Sukurti portalo administravimo struktūrą	Darbuotojų skaičius	2012	5	10	10	10	10	50	250	500	500	500	500	ITC	Biudžetas
1.3.4. Plėtoti skaitmeninio mokymo(si) paslaugas mokiniams	Paslaugų skaičius	2012	5	10	15	20	25	50	250	500	750	1000	1250	ITC, NEC ŠPC	ŠIV, ES SF
1.3.5. Organizuoti ir palaikyti „paramos forumus“ įvairių pakopų ir dalykų mokytojams IKT diegimo pamokose klausimais	Programinė įranga	Kas 2 m.	1	1	-	1	50	50	-	50	50	ITC	ŠIV

Pranešimai spaudai	Kasmet	20	20	20	20	20	0,6	12	12	12	12	12	ITC

Apmokėjimas ekspertams	Kasmet	5	10	15	20	25	10	50	100	150	200	250	ITC ŠPC
1.3.6. Rengti ir dėti medžiagą švietimo portale (tėvams, vaikams, mokytojams, administracijai)	HTML puslapiai	2012	1000	1000	1000	1000	100 0	0,06	60	60	60	60	60	ITC	ŠIV
1.4. Diegti tarptautinius skaitmeninių ugdymo turinio išteklių (objektų) rengimo ir kaupimo (metaaprašų) standartus, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ugdymo turinio ir paslaugų karimo srityje
1.4.1. Dalyvauti tarptautiniuose mokymo objektų kūrimo ir sklaidos projektuose, taikant tarptautinius standartus	Projektų skaičius	2012	3	3	3	3	3	100	300	300	300	300	300	ITC	ŠIV, ES projektai
1.5. Parengti ir patvirtinti teisės aktus, kurie skatintų pedagogus ir leidėjus kurti ir skleisti skaitmeninę mokymo ir mokymosi medžiagą
1.5.1. Parengti mokymosi objektų pirkimo konkursų organizavimo tvarkos aprašą ir vertinimo kriterijus	Dokumentų skaičius	2008	1	10	10	ITC	ŠIV
1.5.2. Parengti finansavimo tvarką, pagal kurią mokykloms būtų skiriama lėšų, kuriomis jos padengtų naudojimosi interneto ištekliais išlaidas	Dokumentų skaičius	2008	1	10	10	ITC	ŠIV
1.5.3. Parengti ir patvirtinti IT ekspertų akreditacijos tvarkos aprašą, numatant ekspertų mokymus	Akredituotų ekspertų skaičius	2012	50	30	10	10	10	2	100	60	20	20	20	ŠPC, ITC	SMM
2. Tikslas – formuoti skaitmeninę mokymo ir mokymosi infrastruktūrą, gerinti programinį ir technologinį mokyklų aprūpinimą
2.1. Užtikrinti kokybišką, spartų (ne mažiau kaip 10 Mbps) interneto ryšį kiekvienai mokyklai
2.1.1. Nustatyti interneto paslaugų (sauga, sparta) mokykloms sąlygas mokyklų interneto teikėjams ir parengti rekomendacijas tinklo administravimui mokykloje	Dokumentų skaičius	2008	1	10	10	ITC, LITNET	ŠIV
2.1.2. Parengti ir išbandyti tipinius mokyklos interneto infrastruktūros modelius veiksmingam interneto naudojimui	Modelių skaičius	2009	2	1	100	200	100	ITC	ŠIV
2.1.3. Įdiegti (užtikrinti) tinklo veiksmingumo stebėsenos sistemą	Programinė įranga	2009	1	150	150	ITC LITNET	ŠIV
2.1.4. Nupirkti mokyklos tinklui reikalingą įrangą	Įrangos komplektas	2012	200	200	100	30	0	0	9000	6000	3000	ITC	ŠIV, ES SF
2.1.5. Dalyvauti interneto saugos projektuose	Projektų skaičius	2012	1	1	1	1	1	100	100	100	100	100	100	ITC, PPRC	ŠIV, ES
2.2. Didinti kompiuterizuotų individualių darbo vietų mokytojams skaičių bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo mokyklose
2.2.1. Nupirkti kompiuterius mokymui klasėse	Darbo vietų skaičius	2009	5000	5000	1,6	8000	8000	ITC	ŠIV
2.2.2. Nupirkti demonstracinę įrangą (projektoriai ir intelektualios lentos ir pan.)	Įrangos skaičius	2009	1500	1500	2	3000	3000	ITC	ŠIV
2.2.3. Nupirkti įrangą, skirtą specialiųjų poreikių mokiniams	Įrangos skaičius	2012	500	500	6	3000	3000	ITC	ŠIV, ES SF
2.2.4. Parengti teisės aktus dėl lėšų skyrimo iš mokinio krepšelio	Dokumentų skaičius	2008	1	50	50	ITC	ŠIV
2.2.5. Išbandyti lėšų skyrimo iš mokinio krepšelio kompiuterių įrangos nuomai modelį ir kitus būdus keliose savivaldybėse	Projektų skaičius	2009	1	500	500	ITC	ŠIV
2.2.6. Įgyvendinti nestandartinės (Inovatyvios) technikos žvalgomuosius projektus	Projektų skaičius	2012	10	10	10	10	10	100	1000	1000	1000	1000	1000	ITC	ŠIV, ES SF
2.3. Kiekvienam mokiniui sukurti asmeninę mokymosi erdvę internete užtikrinant saugumą ir paslaugų kokybę, sudaryti sąlygas naudotis IKT mokymuisi namuose po pamokų ir pasibaigus mokslo metams
2.3.1. Sukurti el. paštą mokytojams	Mokytojų skaičius	2012	10000	20000	25000	30000	35000	0,01	100	200	250	300	3500	Savivaldybės, ITC	ŠIV, Savivaldybių biudžetas
2.3.2. Sukurti visiems mokyklos bendruomenės nariams (mokiniai, mokytojai, tėvai, administracija) prieinamą elektroninę mokymosi aplinką	VMA paslaugos (EDU portalas)	2012	1	1	1	3000	3000	3000	ITC	ES SF
2.4. Plečiant projektų finansavimą, modernizuoti IKT diegimo į švietimą koordinavimą, metodinį, mokslinį darbą ir tyrimus, įtraukiant į jų vykdymą universitetus, mokslo institucijas ir kitas organizacijas
2.4.1. Atlikti tyrimus dėl mobilių technologijų integravimo į bendrąją švietimo sistemos infrastruktūrą	Tyrimų skaičius	2011	1	1	40	40	40	ITC	ŠIV
2.4.2. Atlikti tyrimus dėl kompiuterių poreikio ir interneto naudojimo ugdymui	Tyrimų skaičius	2011	1	1	40	40	40	ITC	ŠIV
3. Tikslas – ugdyti mokyklų bendruomenių kompetenciją veiksmingai taikyti IKT ugdymui, mokymo ir mokymosi kokybei gerinti, plėtoti elektroninę mokymo ir mokymosi kultūrą
3.1. Sudaryti sąlygas mokyklų bendruomenėms dalyvauti IKT diegimo švietime projektuose (mokyklos, steigėjo, šalies, tarptautiniu lygmenimis)
3.1.1. Konkurso būdu skirti kompiuterinę techniką mokykloms, dalyvaujančioms projektuose	Paremtų mokyklų skaičius	2012	200	200	100	100	100	ITC	ŠIV
3.1.2. Konkurso būdu skirti kompiuterinę įrangą savivaldybėms, organizuojančioms projektinę veiklą savivaldybės mastu (ne mažiau kaip 5 mokykloms)	Paremtų savivaldybių skaičius	2012	10	10	ITC	ŠIV
3.1.3. Organizuoti mokymus (konsultavimus) dėl dalyvavimo projektinėje veikloje	Seminarų skaičius	2012	60	60	60	60	60	2	120	120	120	120	120	PPRC, ICT, SPC	ŠIV, ES SF
3.1.4. Parengti metodines rekomendacijas (pateikiant geriausius mokyklų projektinės veiklos pavyzdžius)	Leidinys	2012	1	1	1	1	1	30	30	30	30	30	30	ITC, PPRC	ŠIV
3.2. Sudaryti sąlygas ir skatinti švietimo vadybininkus naudotis švietimo valdymo informacine sistema ir elektroninėmis paslaugomis (nacionalinio, regioninio (pagal steigėją) ir švietimo įstaigos lygmenimis)
3.2.1. Rengti kursus švietimo institucijų vadybininkams	Seminarų skaičius	2012	10	10	10	10	10	2	20	20	20	20	20	PPRC, ITC	ŠIV
3.2.2. Parengti metodinę medžiagą informacinės sistemos ir elektroninių paslaugų naudojimo klausimais	Leidinys	2012	1	1	1	1	1	30	30	30	30	30	30	ITC	ŠIV
3.2.3. Organizuoti mokymus savivaldybių specialistams ŠVIS klausimais	Projektų skaičius	2012	1	1	1	1	1	1000	1000	1000	1000	1000	1000	ITC, SPC	ES SF
3.3. Sudaryti sąlygas ir skatinti mokytojus nuolat tobulinti savo technologinę ir edukacinę kompetenciją. Skatinti mokyklos bendruomenės narius mokytis ir dirbti elektroninėje erdvėje
3.3.1. Organizuoti nuotolinius mokymus mokytojų edukacinei kompiuterių kompetencijai gerinti	Parengtų mokytojų skaičius	Kasmet	4000	4000	4000	4000	4000	0,1	400	400	400	400	400	ITC	ŠIV
3.3.2. Organizuoti mokymus, kaip taikyti įsigytas kompiuterines mokymo priemones	Seminarų skaičius	Kasmet	100	100	100	100	100	2	200	200	200	200	200	PPRC, ITC	ŠIV
3.3.3. Iš dalies apmokėti mokytojų sertifikavimą IKT technologinės ir edukacinės kompetencijos srityje	Mokytojų skaičius	Kasmet	1000	2000	3000	3000	3000	0,1	100	200	300	300	300	Mokyklos	LRV
3.3.4. Sukurti mokytojų elektroninio aplanko (el. portfolio) sistemą ir rengti kursus mokytojams ja veiksmingai naudotis	Projektų skaičius	2012	1	1	1	1	1	600	600	600	600	600	600	ITC, MKC, PPRC	ESF
3.3.5. Organizuoti mokymus darbuotojams, organizuojantiems IKT koordinavimo veiklą mokyklose	Seminarų skaičius	Kasmet	10	10	10	10	10	2	20	20	20	20	20	ITC, PPRC	ŠIV, ES projektai
3.3.6. Organizuoti mokymus nuotolinių mokymų kuratoriams	Projektų skaičius	Kasmet	1	1	1	1	1	600	600	600	600	600	600	ITC, LSSIC	ES SF
3.4. Skatinti pedagogus rengiančias mokyklas gerinti būsimųjų mokytojų IKT gebėjimų ugdymą
3.4.1. Organizuoti tyrimus dėl pedagogų rengimo IKT taikymo aspektu ir jų sklaidą	Tyrimų skaičius	2012	1	1	1	50	50	50	50	ITC	ŠIV
3.5. Kurti, tobulinti ir skleisti IKT taikymo ugdyme metodus
3.5.1. Parengti gerosios patirties metodinių darbų įsigijimo tvarką	Dokumentų skaičius	2008	1	10	10	PPRC, ITC	ŠIV
3.5.2. Įsigyti programinę įrangą, siejančią metodinės medžiagos ir mokymo objektų saugyklą su bendrosiomis programomis	Programinė įranga	2008	1	100	100	ITC, PPRC	ŠIV
3.5.3. Organizuoti aktyvių mokytojų gerosios patirties taikant IKT metodinių darbų pirkimą	Mokytojų skaičius	2012	100	150	200	250	300	0,5	50	75	100	125	150	ITC, PPRC	ŠIV
3.5.4. Parengti sukauptos metodinės patirties naudojant IKT įvairiuose dalykuose apibendrinančią medžiagą ir rekomendacijas	Leidinys	Kasmet	1	1	1	1	1	30	30	30	30	30	30	ITC	ŠIV
3.6. Skatinti IKT naudojimo švietime patirtį, ypač šalyje ir užsienyje, numatyti proveržio srityse pasiteisinusios praktikos sklaidą
3.6.1. Atlikti esamų mokymo priemonių analizę (tyrimą) ir vykdyti tyrimų rezultatų sklaidą	Tyrimų skaičius	2012	1	1	1	40	40	40	40	ITC	ŠIV
3.6.2. Rengti įvairių šalių patirties diegiant IKT ugdyme kasmetinę analizę	Leidinys	kasmet	1	1	1	1	1	30	30	30	30	30	30	ITC	ŠIV
3.6.3. Parengti rekomendacijas dėl skaitmeninio turinio taikymo mokymui(si) ir projektinei veiklai	Rekomendacijų skaičius	2012	3	3	3	3	3	20	60	60	60	60	60	ŠPC, ITC	ŠIV
3.6.4. Organizuoti kasmetines IKT taikymui ugdyme skirtas konferencijas	Konferencijos	2012	1	1	1	1	1	15	15	15	15	15	15	ITC	ŠIV
3.7. Kurti ir diegti patrauklias, darbo pasaulio poreikius atitinkančias informacinių technologijų dalyko pasirinkimo alternatyvas aukštesnėse klasėse
3.7.1. Parengti pasirenkamajam IT dalykui mokymo programas	Programų skaičius	1	2	1	1	1	20	20	40	20	20	20	ŠPC, ITC	ŠIV
3.7.2. Organizuoti šių programų diegimo mokyklose bandomuosius projektus	Mokinių skaičius	1	1	1	1	1	150	150	150	150	150	150	ŠPC, ITC	ŠIV
4. Tikslas – taikyti IKT organizuojant ugdymo procesą (mokymą, mokymąsi, vertinimą) ir mokyklos valdymą
4.1. Kurti mokymo ir mokymosi bei valdymo informacines sistemas ir duomenų bazes, skatinti duomenimis ir informacija grįstą švietimo valdymą ir sprendimų priėmimą
4.1.1. Parengti mokyklos valdymui skirtos programinės įrangos specifikaciją ir nupirkti įrangą	Specifikacija, nupirkta įranga	2009	1	30	30	ITC	ŠIV
4.1.2. Aprūpinti mokyklas mokyklos valdymui skirta programine įranga	Mokyklų skaičius	2010	1	1000	1000	ITC, mokyklų steigėjai	ŠIV
4.2. Įteisinti nuotolinio mokymo ir mokymosi sistemas bendrajam ugdymui ir profesiniam mokymui
4.2.1. Parengti teisės aktus, reglamentuojančius el. dienynų ir el. aplankų naudojimą	Teisės aktų skaičius	2008	1	1	10	10	10	ITC, ŠPC	ŠIV
4.2.2. Parengti teisės aktus, reglamentuojančius nuotolinio mokymo/mokymosi naudojimą	Teisės aktų skaičius	2008	1	10	10	ITC, ŠPC	ŠIV
4.3. Organizuoti IKT diegimo bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo mokyklose tyrimus ir stebėseną, vykdyti nuolatinę priežiūrą
4.3.1. Atlikti Strategijos įgyvendinimo bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo mokyklose tyrimus nacionaliniu ir steigėjo lygmenimis	Tyrimų ataskaitos	1	1	1	1	40	40	40	40	40	ITC	ŠIV
4.3.2. Remiantis atliktų tyrimų analize koreguoti Strategiją	Kasmet	1	1	1	1	15	50	15	15	15	ITC	ŠIV
4.3.3. Organizuoti Strategijos medžiagos viešą aptarimą ir parengti informacinę medžiagą	Renginių skaičius Lankstinukai	2008	1	30	60	ITC, PPRC	ŠIV
4.4. Skatinti mokyklų savarankiškumą ir atsakomybę planuojant apsirūpinimą IKT ir renkantis IKT taikymo būdus ugdymo procese
4.4.1. Parengti mokykloms projektą „IKT strategijos įgyvendinimas mūsų mokykloje“	Dalyvaujančių mokyklų skaičius	Kasmet	60	60	60	60	60	ITC, ŠPC, PPRC, mokyklų steigėjai	ŠIV
4.4.2. Numatyti lėšų mokinio krepšelyje IKT įsigyti	Lėšos vienam mokiniui	2012	0,02	0,03	0,04	500000	10000	15000	20000	ŠMM
4.5. Skatinti mokyklų bendruomenių atvirumą ir bendradarbiavimą su pedagogus ir ugdymo turinį rengiančiomis, gyventojų kompiuterinį raštingumą tobulinančiomis su IKT diegimu susijusiomis institucijomis
4.5.1. Skatinti mokyklos bendruomenės atvirumą ir bendradarbiavimą su kitomis institucijomis	Paremtų projektų skaičius	Kasmet	4	4	4	4	4	ITC, mokyklų steigėjai, mokyklos	ŠIV
4.5.2. Remti mokyklų interneto svetainių kūrimą	Paremtų ir sukurtų svetainių skaičius	Kasmet	3	3	3	3	3	ITC, mokyklų steigėjai, mokyklos	ŠIV
4.5.3. Remti mokyklų bendruomenių iniciatyvas, kuriant bendradarbiavimo modelius elektroninėje erdvėje	Sukurtų modelių skaičius	Kasmet	1	1	1	1	1	ITC, mokyklų steigėjai, mokyklos	ŠIV
Iš viso

Santrumpos

ŠMM – Švietimo ir mokslo ministerija

ŠIV – ŠMM strateginio plano programa „Švietimas informacinei visuomenei“

ES SF – Europos Sąjungos struktūriniai fondai

ES projektai – Europos Sąjungos remiamų fondų projektai (Socrates ir kt.)

ŠPC – Švietimo plėtotės centras

ITC – Švietimo informacinių technologijų centras

PPRC – Pedagogų profesinės raidos centras

MKC – Mokymo ir konsultavimo centras

MTP – Mokyklų tobulinimo programa

LITNET – Lietuvos mokslo ir studijų institucijų kompiuterių tinklo programa

Biudžetas – ITC skiriami biudžetiniai finansiniai ištekliai

_________________

Informacinių ir komunikacinių technologijų diegimo į bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą 2008–2012 metų programos

2 priedas

INFORMACINIŲ IR KOMUNIKACINIŲ TECHNOLOGIJŲ DIEGIMO Į ŠVIETIMO SISTEMĄ NUMATOMAS FINANSAVIMAS

Finansavimo šaltiniai (tūkst. litų)	2008	2009	2010	2011	2012	Iš viso
Programa „Švietimas informacinei visuomenei“	15657	16002	11042	10142	7242	60085
Europos Sąjungos struktūriniai fondai	6150	6650	7350	7700	8050	35900
Europos Sąjungos švietimo projektai	250	250	250	250	250	1250
Švietimo informacinių technologijų centrui skiriamas biudžetas	250	500	500	500	500	2250
Švietimo plėtotės centras (ekspertų rengimo lėšos)	100	60	20	20	20	220
Lietuvos Respublikos biudžetas (mokinio krepšelio lėšos)	0	0	10000	15000	20000	45000
Lietuvos Respublikos biudžetas (mokinio krepšelio lėšos, skirtos kvalifikacijai)	100	200	300	300	300	1200
Iš viso	22507	23662	29462	33912	36362	145905

_________________