LIETUVOS RESPUBLIKOS FINANSŲ MINISTRO

Į S A K Y M A S

DĖL FINANSŲ MINISTRO 2002 M. SPALIO 30 D. ĮSAKYMO NR. 341 „DĖL BILIETŲ GAMYBOS, ĮSIGIJIMO, NAUDOJIMO IR SUNAIKINIMO TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO“ PAKEITIMO

2005 m. rugpjūčio 12 d. Nr. 1K-241

Vilnius

1. Pakeičiu Lietuvos Respublikos finansų ministro 2002 m. spalio 30 d. įsakymą Nr. 341 „Dėl Bilietų gamybos, įsigijimo, naudojimo ir sunaikinimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2002, Nr. 105-4710) ir išdėstau jį nauja redakcija:

„LIETUVOS RESPUBLIKOS FINANSŲ MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL BILIETŲ NAUDOJIMO IR APSKAITOS TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 1283 „Dėl Kasos aparatų diegimo ir naudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (Žin., 2002, Nr. 82-3522; 2005, Nr. 97-3654) 2.1.2 punktu,

1. Tvirtinu Bilietų naudojimo ir apskaitos taisykles (pridedama).

2. Nustatau, kad iki šio įsakymo įsigaliojimo užsakytieji, pagamintieji arba įsigytieji bilietai bei šių bilietų apskaitos knygos ir bilietų panaudojimo ataskaitos gali būti naudojami neribotą laiką. Šie bilietai, bilietų apskaitos knygos ir bilietų panaudojimo ataskaitos naudojami laikantis šiuo įsakymu patvirtintų taisyklių.

3. Nustatau, kad šis įsakymas įsigalioja nuo 2005 m. rugsėjo 1 dienos.“

FINANSŲ MINISTRAS	ZIGMANTAS BALČYTIS

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos finansų ministro

2002 m. spalio 30 d. įsakymu Nr. 341

(Lietuvos Respublikos finansų ministro

2005 m. rugpjūčio 12 d. įsakymo

Nr. 1K-241 redakcija)

BILIETŲ NAUDOJIMO IR APSKAITOS TAISYKLĖS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Bilietų naudojimo ir apskaitos taisyklės (toliau vadinama – taisyklės) reglamentuoja bilietų naudojimą ir apskaitą. Šių taisyklių reikalavimai netaikomi keleivinio transporto ir loterijos bilietų, taip pat bilietų, kurių pardavimas fiksuojamas kasos aparatu ir išduodamas kasos aparato kvitas, naudojimui ir apskaitai.

2. Bilietas, atitinkantis šiose taisyklėse nustatytus reikalavimus, yra grynųjų pinigų priėmimo dokumentas, kuris po jo pardavimo suteikia jį įsigijusiam asmeniui teisę pasinaudoti biliete nurodyta paslauga ir įrodo paslaugos pardavimo ūkinės operacijos įvykdymą.

II. BILIETŲ NAUDOJIMAS

3. Bilietai naudojami Kasos aparatų diegimo ir naudojimo tvarkos apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. rugpjūčio 13 d. nutarimu Nr. 1283 (Žin., 2002, Nr. 82-3522), nustatytais atvejais. Jie naudojami kaip grynųjų pinigų priėmimo dokumentai, įrodantys paslaugos pardavimo ūkinės operacijos įvykdymą.

4. Kiekviename biliete turi būti nurodyta bilieto serija, eilės numeris ir bilieto, t. y. paslaugos, už kurią atsiskaitoma pagal bilietus, kaina (toliau vadinama – bilieto kaina). Biliete ir jo šaknelėje turi būti nurodyta vienoda serija, numeris bei kaina ir pažymėta kontrolei skirta vieta. Bilieto serija ir numeris turi būti formuojami taip:

4.1. numeris turi būti sudaromas didėjančia seka;

4.2. numeris turi būti paremtas viena ar daugiau serijų, kuri (kurios) ūkio subjektų pasirinkimu gali būti sudaroma(-os) iš raidinių simbolių arba skaitmenų;

4.3. ūkio subjektai privalo užtikrinti bilieto numerio, paremto serija (serijomis), unikalumą, t. y. skirtinguose bilietuose negali būti nurodomas tas pats numeris (paremtas ta pačia serija).

III. BILIETŲ APSKAITA

5. Bilietus naudojančio ūkio subjekto vadovo įsakymu turi būti paskirtas už bilietų apskaitą ir išdavimą atsakingas asmuo (asmenys) (toliau vadinama – atsakingas asmuo). Jeigu individualioje įmonėje atsakingas asmuo nepaskirtas, juo laikomas įmonės vadovas.

6. Ūkio subjektai, naudojantys bilietus, kiekinei pagamintų (įsigytų) ir parduotų bilietų apskaitai tvarkyti turi pildyti Bilietų apskaitos knygą (toliau vadinama – apskaitos knyga) (1 priedas). Apskaitos knygoje turi būti registruojami visi įsigyti bilietai (jeigu ūkio subjektas bilietus gauna iš spaustuvės arba dokumentų blankais prekiaujančio ūkio subjekto), bilietus parduodantiems atskaitingiems asmenims (toliau vadinama – atskaitingas asmuo) išduoti, atskaitingų asmenų sunaudoti ir grąžinti bilietai. Kiekviena bilietų operacija turi būti įrašoma apskaitos knygos atskiroje eilutėje.

Gavus bilietus iš spaustuvės ar dokumentų blankais prekiaujančio ūkio subjekto, apskaitos knygos atitinkamose skiltyse įrašoma: gavimo data, spaustuvės (ūkio subjekto, prekiaujančio dokumentų blankais) pavadinimas, apskaitos dokumento, kuriuo įforminamas bilietų pirkimas, data ir numeris, gautų bilietų kiekis, serija ir numeriai, atsakingo asmens parašas. Ūkio subjektas gali nepildyti nurodytų apskaitos knygos skilčių, jeigu bilietus pasigamina pats.

7. Atsakingas asmuo, išduodamas bilietus juos parduodančiam atskaitingam asmeniui, apskaitos knygos atitinkamose skiltyse įrašo: bilietų išdavimo datą, gavėjo (atskaitingo asmens) vardą ir pavardę, išduotų bilietų serijas ir numerius, išdavusio asmens pareigų pavadinimą, vardą ir pavardę. Bilietus gavęs asmuo ir juos išdavęs asmuo pasirašo atitinkamose skiltyse.

8. Atskaitingam asmeniui grąžinant neparduotus bilietus, į apskaitos knygą įrašoma: grąžinimo data, bilietus grąžinusio asmens vardas ir pavardė, grąžintų bilietų serijos ir numeriai (skiltyje „Ūkio subjekto gauti bilietai“), atitinkamose skiltyse pasirašo atsakingas asmuo ir bilietus grąžinantis asmuo. Šiuos neparduotus bilietus galima išduoti kitam to ūkio subjekto atskaitingam asmeniui. Šio punkto nuostatos netaikomos nepanaudotiems bilietams, kurie objektyviai nebegalės būti parduoti (pvz., biliete nurodytas renginys jau įvyko ir pan.).

9. Apskaitos knyga pildoma ranka arba techninėmis priemonėmis. Jeigu apskaitos knyga tvarkoma kompiuteriniu būdu, turi būti išsaugoti visi šių taisyklių 1 priede nurodyti apskaitos knygos rekvizitai. Kompiuterinėse laikmenose saugomi bilietų apskaitos knygos duomenys turi būti spausdinami ne rečiau kaip kartą per mėnesį. Išspausdintus apskaitos knygos lapus pasirašo atsakingas asmuo. Lapai numeruojami ir segami į bylą.

Jeigu bilietų apskaita nekompiuterizuota, tvarkomos apskaitos knygos lapai turi būti sunumeruoti, perverti virvele, kurios galai turi būti užklijuoti popieriaus juostele, užantspauduoti ir pasirašyti vadovo bei vyriausiojo buhalterio (buhalterio).

10. Jei ūkio subjektas naudoja skirtingos kainos bilietus, jie turi būti registruojami skirtingose apskaitos knygose arba skirtingose vienos apskaitos knygos dalyse, kiekvienoje iš jų nurodant bilieto kainą.

11. Kiekvienas bilietus parduodantis atskaitingas asmuo ne rečiau kaip kartą per mėnesį atsiskaito už bilietų panaudojimą, pildydamas bilietų panaudojimo ataskaitą (2 priedas). Šioje ataskaitoje turi būti atskirai nurodyti gautų, parduotų, sugadintų, klientų gražintų ir nepanaudotų bilietų kiekiai, serijos ir numeriai. Ūkio subjekto atsakingam asmeniui išduodant bilietus juos parduodančiam atskaitingam asmeniui, į bilietų panaudojimo ataskaitos 1–7 skiltis pagal kiekvieną bilietų kainą atitinkamai įrašoma bilieto kaina, šios kainos bilietų likutis laikotarpio pradžioje (serija ir numeriai, kiekis, kaina – iš viso), šios kainos gautų bilietų serija, numeriai, kiekis ir kaina – iš viso, taip pat įrašomas pinigų likutis laikotarpio pradžioje. Kiti duomenys įrašomi laikotarpio pabaigoje arba prieš naujų bilietų gavimą. Bilietų panaudojimo ataskaitą patikrina ir pasirašo atsakingas asmuo.

12. Patikrintos ir pasirašytos bilietų panaudojimo ataskaitos duomenys turi būti įrašomi į apskaitos knygą (skiltyje „Atskaitingo asmens panaudota bilietų“), atitinkamai nurodant įrašo knygoje datą, atskaitingo asmens vardą ir pavardę, bilietų panaudojimo ataskaitos datą ir numerį, panaudotų bilietų (sugadinti, klientų grąžinti ir nepanaudoti bilietai gali būti neišskiriami) kiekį, seriją ir numerius. Atitinkamose skiltyse pasirašo atsakingas ir atskaitingas asmenys.

13. Parduoti bilietai nurašomi pagal bilietų panaudojimo ataskaitą, kai atskaitingas asmuo į kasą ar į įmonės sąskaitą banke įneša visą nurašomų bilietų kainą atitinkančią pinigų sumą, nurodytą atitinkamoje bilietų panaudojimo ataskaitos skiltyje. Pinigų priėmimas į kasą įforminamas kasos pajamų orderiu. Laikotarpio pabaigoje bilietų panaudojimo ataskaitoje turi būti nurodytas realizuotų bilietų kiekis, serija ir numerių intervalas, bendra už parduotus bilietus gauta suma, į ūkio subjekto kasą įnešta ar banko inkasuota pinigų suma ir likutis laikotarpio pabaigoje (serija ir numeriai), taip pat grynųjų pinigų likutis pas bilietus parduodantį atskaitingą asmenį.

14. Bilietų dingimo ar praradimo atveju turi būti surašomas bilietų dingimo aktas.

15. Sugadinti ar klientų grąžinti (iki renginio pradžios, jam neįvykus ir pan.) bilietai pažymimi užrašu „Sugadinta“ ar „Grąžinta“ ir ant jų pasirašo atsakingas asmuo. Klientų grąžinti bilietai turi būti įforminami prekių grąžinimo (paslaugų atsisakymo) aktais. Grąžinimo akte nurodoma bilieto (bilietų) serija ir numeris, pinigų suma ir prekių (paslaugų) pavadinimai, atsisakymo priežastis, atskaitingo asmens parašas.

16. Sugadinti ir klientų grąžinti bilietai su grąžinimo aktais kartu su bilietų panaudojimo ataskaita perduodami ūkio subjekto buhalterijai ir nurašomi. Sugadintus, klientų grąžintus ir nepanaudotus bilietus ūkio subjektas saugo Lietuvos archyvų departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka.

IV. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

17. Dokumentų blankais prekiaujantys ūkio subjektai ir spaustuvės įstatymų nustatyta tvarka atsako už jų parduodamų (spausdinamų) bilietų numeravimą pagal šių taisyklių 4 punkte nustatytus reikalavimus.

18. Dokumentų blankais prekiaujantys ūkio subjektai ir spaustuvės privalo kaupti duomenis apie parduotus (išspausdintus) bilietus pagal jų serijas bei numerius ir juos įsigijusius ūkio subjektus ir Valstybinei mokesčių inspekcijai ar kitoms kontrolės institucijoms pareikalavus – pateikti nurodytą informaciją.

19. Ūkio subjektai įstatymų nustatyta tvarka atsako už tinkamą bilietų naudojimą, už bilietus gautų įplaukų ir sugadintų bei klientų grąžintų bilietų apskaitą.

20. Šių taisyklių laikymosi kontrolę pagal savo kompetenciją užtikrina Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos ir teritorinės valstybinės mokesčių inspekcijos.

______________