LIETUVOS BANKO VALDYBOS

N U T A R I M A S

DĖL PINIGŲ FINANSINIŲ INSTITUCIJŲ PASKOLŲ IR INDĖLIŲ PALŪKANŲ NORMŲ STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS

2003 m. gruodžio 24 d. Nr. 139

Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Lietuvos banko įstatymo (Žin., 1994, Nr. 99-1957; 2001, Nr. 28-890) 8 straipsnio 1 dalies 9 punktu ir 54 straipsniu, Lietuvos banko valdyba nutaria:

1. Patvirtinti:

1.1. Pinigų finansinių institucijų paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės atskaitomybės reikalavimų bendrąsias nuostatas (pridedama);

1.2. Pinigų finansinių institucijų paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos PFI-02 formą (pridedama).

2. Nustatyti, kad:

2.1. PFI-02 formos duomenis Lietuvos bankui privalo teikti kredito įstaigos ir kitos institucijos, kurias Lietuvos bankas, vadovaudamasis šiuo nutarimu patvirtintose nuostatose išdėstytais principais, atrenka iš statistinio Lietuvos pinigų finansinių institucijų sąrašo;

2.2. PFI-02 formos duomenys teikiami nuo 2004 m. lapkričio 1 d., pradedant 2004 m. spalio mėnesio duomenimis;

2.3. tol, kol Lietuvos bankas nepriėmė atskiro sprendimo, kredito unijų ir kitų institucijų sluoksnio atskaitingieji agentai neprivalo teikti PFI-02 formos duomenų.

3. Pavesti Pinigų politikos departamentui:

3.1. per du mėnesius nuo šio nutarimo priėmimo dienos parengti Pinigų finansinių institucijų paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos pildymo nurodymus bankų sluoksnio atskaitingiesiems agentams;

3.2. parengti pradinį šią ataskaitą teiksiančių kredito įstaigų ir kitų institucijų sąrašą ir jį periodiškai atnaujinti vadovaujantis šiuo nutarimu patvirtintomis nuostatomis.

4. Nuo 2005 m. sausio 1 d. pripažinti netekusiais galios:

4.1. Lietuvos banko valdybos 1998 m. birželio 25 d. nutarimą Nr. 119 „Dėl statistinės ataskaitos formos Nr. 0602 „Paskolų ir indėlių metų palūkanų normos“ patvirtinimo“;

4.2. Lietuvos banko valdybos 1999 m. gruodžio 9 d. nutarimą Nr. 193 „Dėl Lietuvos banko valdybos 1998 m. birželio 25 d. nutarimo Nr. 119 „Dėl statistinės ataskaitos formos Nr. 0602 „Paskolų ir indėlių metų palūkanų normos“ patvirtinimo“ dalinio pakeitimo“ (Žin., 1999, Nr. 107-3123);

4.3. Lietuvos banko valdybos 2002 m. kovo 28 d. nutarimo Nr. 45 „Dėl Lietuvos banko teisės aktų pakeitimo“ (Žin., 2002, Nr. 35-1338) 27 punktą.

VALDYBOS PIRMININKAS	REINOLDIJUS ŠARKINAS

PATVIRTINTA

Lietuvos banko valdybos

2003 m. gruodžio 24 d. nutarimu Nr. 139

PINIGŲ FINANSINIŲ INSTITUCIJŲ PASKOLŲ IR INDĖLIŲ PALŪKANŲ NORMŲ STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMŲ BENDROSIOS NUOSTATOS

I. BENDROJI DALIS

APIBRĖŽIMAI

1. Šiose nuostatose vartojamos sąvokos „rezidentas“, „nefinansinės korporacijos“ (S.11), „pradinis terminas“, „įspėjamasis laikotarpis“, „atskaitingasis agentas“ atitinka 2003 m. gegužės 8 d. Lietuvos banko valdybos nutarimu Nr. 46 patvirtintų Pinigų finansinių institucijų balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų ir klasifikavimo principų bendrųjų nuostatų sąvokas.

Sąvoka „namų ūkiai“ apima minėtų bendrųjų nuostatų sąvokų „namų ūkiai“ ir „namų ūkius aptarnaujančios ne pelno institucijos“ junginį (S.14+S.15).

2. Kredito įstaigos ir kitos institucijos – tai visos pinigų finansinės institucijos (toliau – PFI), išskyrus centrinius bankus ir pinigų rinkos fondus, apibrėžtos 1 punkte minėtose bendrosiose nuostatose.

3. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistika – tai kredito įstaigų ir kitų institucijų Lietuvos rezidenčių palūkanų normų, taikomų namų ūkių ir nefinansinių korporacijų Lietuvos rezidentų indėliams bei paskoloms, statistika.

4. Potencialioji atskaitomybės visuma – tai kredito įstaigos ir kitos institucijos Lietuvos rezidentės, priimančios indėlius iš namų ūkių ir (ar) nefinansinių korporacijų Lietuvos rezidentų ir (ar) teikiančios jiems paskolas.

5. Faktinė atskaitomybės visuma – tai kredito įstaigos ir kitos institucijos, kurias Lietuvos bankas atrinko iš potencialiosios atskaitomybės visumos, vadovaudamasis principais, išdėstytais šiose nuostatose bei Europos centrinio banko 2001 m. gruodžio 20 d. reglamente (EB) Nr. 63/2002 dėl PFI namų ūkių ir nefinansinių korporacijų indėliams bei paskoloms taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2001/18).

FAKTINĖS ATSKAITOMYBĖS VISUMOS ATRANKA

6. Atrenkant PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės atskaitomybės atskaitinguosius agentus, taikoma imčių metodika.

7. Siekiant užtikrinti, kad imtis būtų reprezentatyvi ir imties paklaida būtų maža, prieš atrenkant atskaitinguosius agentus, potencialioji atskaitomybės visuma, vadovaujantis sluoksniavimo kriterijumi, t. y. – PFI kategorija, skaidoma į du sluoksnius:

bankų;

kredito unijų ir kitų institucijų.

Šis sluoksniavimo kriterijus nekeičiamas tol, kol jis leidžia skaidyti potencialiąją atskaitomybės visumą į homogeninius sluoksnius (t. y. kai imties kintamųjų sluoksninė dispersija yra mažesnė už tarpsluoksninę dispersiją) ir kol jis susijęs su PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistika (t. y. kai egzistuoja sąryšis tarp sluoksniavimo kriterijaus ir palūkanų normų bei sumų, kurios turi būti įvertintos imtimi).

8. Nustačius sluoksnius, atskaitingieji agentai iš potencialios atskaitomybės visumos atrenkami vienpakopės imties būdu.

9. Minimalus imties dydis turi būti toks, kad vidutiniškai visoms priemonių kategorijoms maksimalios atsitiktinės naujų paskolų ir indėlių palūkanų normų paklaidos, esant 90 proc. pasikliovimo lygmeniui, neviršytų 10 bazinių punktų.

10. Nesant tinkamų (t. y. pakankamai išsamių bei PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės atskaitomybės apibrėžimus atitinkančių) duomenų, imties dydis laikomas pakankamu, kad tenkintų 9 punkto reikalavimą, jeigu apima mažiausiai 30 procentų potencialiosios atskaitomybės visumos arba yra lygus 100, kai 30 procentų potencialiosios atskaitomybės visumos sudaro daugiau kaip 100 potencialiai atskaitingų agentų.

11. Gavus tinkamus duomenis, turi būti iš naujo vertinama, ar imtis atitinka 9 punkto reikalavimą. Jei šis reikalavimas netenkinamas, imtis turi būti padidinta. Šią nuostatą Lietuvos bankas pradeda taikyti rinkdamas 2007 m. sausio mėnesio duomenis.

12. Minimalaus imties dydžio reikalavimas taikomas pradinei imčiai bei imčiai, kuri bus atlikus peržiūrą. Jeigu institucijos išbraukiamos iš statistinio PFI sąrašo arba kelios institucijos susijungia į vieną, imties dydis gali sumažėti, tačiau turi būti koreguojamas atliekant peržiūrą.

13. Lietuvos bankas gali atrinkti daugiau atskaitingųjų agentų, nei nustato minimalus imties dydis.

14. Lietuvos bankas gali leisti kredito įstaigoms ir kitoms institucijoms, įtrauktoms į statistinį PFI sąrašą individualiai, PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinius duomenis pateikti kartu – kaip grupei. Taip grupė tampa menamu atskaitinguoju agentu ir vietoj kiekvienos į statistinį PFI sąrašą įtrauktos PFI palūkanų normų atskirai pateikia vieną bendrą visos grupės vidutinę kiekvienos priemonių kategorijos palūkanų normą. Nepaisant to, grupėje esančios kredito įstaigos ir kitos institucijos skaičiuojamos kaip atskiros potencialiosios atskaitomybės visumos bei imties institucijos.

15. Faktinei atskaitomybės visumai priklausančių atskaitingųjų agentų pradinį sąrašą ir jo vėlesnius atnaujinimus tvirtina PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinę atskaitą renkančio departamento direktorius.

16. Imties dydis tarp 7 punkte nurodytų sluoksnių paskirstomas taip, kad atrenkamos visos bankų sluoksnio PFI, o likusios (bent viena) atrenkamos iš kredito unijų ir kitų institucijų sluoksnio.

17. Nustatant faktinius kredito unijų ir kitų institucijų sluoksnio atskaitinguosius agentus, atrenkamos didžiausios šio sluoksnio PFI. Institucijų dydis nustatomas remiantis su PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistika susijusių balansinės ataskaitos straipsnių suma.

18. Imtis laikui bėgant turi išlikti reprezentatyvi, t. y. ji turi atspindėti visas su PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistine atskaitomybe susijusias ir potencialiajai atskaitomybės visumai būdingas charakteristikas.

Imties reprezentatyvumas tikrinamas kiekvienais metais, pirmam pusmečiui pasibaigus. Jei potencialiojoje atskaitomybės visumoje įvyko reikšmingų pokyčių, juos po šio tikrinimo turi atspindėti imtis.

Kartą per dvejus metus, remiantis birželio mėnesio informacija, imtis peržiūrima ir koreguojama, atsižvelgiant į naujas potencialiai atskaitingas PFI, į potencialiąją ir faktinę atskaitomybės visumą nebetraukiamas PFI bei atskaitingųjų agentų charakteristikų pasikeitimus.

19. Naujai į faktinę atskaitomybės visumą įtrauktus atskaitinguosius agentus apie atsiradusią atskaitomybės prievolę Lietuvos bankas informuoja ne vėliau kaip iki tų pačių metų rugpjūčio 15 d.

20. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos PFI-02 formos duomenis naujai į imtį įtrauktas atskaitingasis agentas Lietuvos bankui pradeda teikti, pildydamas kitų metų sausio mėnesio ataskaitą.

21. Siekiant išlaikyti imties reprezentatyvumą, atskaitingasis agentas nuo atskaitomybės prievolės gali būti atleistas tik tuo atveju, jeigu jis bus išbrauktas iš statistinio PFI sąrašo.

STATISTINĖS INFORMACIJOS SPECIFIKACIJA

22. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų ataskaitai sudaryti naudojami kiekvieno atskiro indėlio ir kiekvienos atskiros paskolos duomenys. Atskaitingasis agentas surenka duomenis apie visus į ataskaitą įtrauktinus indėlius bei paskolas ir jungtinius duomenis pateikia Lietuvos bankui.

23. Atskaitingasis agentas, taikydamas apibrėžimus ir taisykles, išdėstytus šiame dokumente, pateikia:

23.1. pirmoje ataskaitos dalyje – vidutines svertines naujų paskolų, išskyrus sąskaitų pereikvojimą (overdraftus) (toliau – sąskaitų pereikvojimas), bei indėlių palūkanų normas; šioje dalyje, išskyrus 28 ir 29 eilutes, taip pat pateikiamos kaip svoriai naudojamos per ataskaitinį mėnesį sudarytų paskolų ir indėlių sutarčių sumos;

23.2. antroje ataskaitos dalyje – vidutines svertines paskolų bei indėlių palūkanų normas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje. Kaip svoriai naudojamų paskolų ir indėlių likučių A dalyje pateikti nereikia. B dalyje pateikiami sąskaitų pereikvojimo likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.

STATISTINĖS INFORMACIJOS TEIKIMO TVARKA

24. Praėjusio ataskaitinio laikotarpio pirmosios ataskaitos dalies duomenis atskaitingasis agentas privalo pateikti iki einamojo mėnesio vienuoliktos darbo dienos pabaigos, antrosios ataskaitos dalies duomenis – iki einamojo mėnesio aštuntos darbo dienos pabaigos.

25. Lietuvos bankas patikrina ir patvirtina pateiktus pirmosios ataskaitos dalies duomenis iki einamojo mėnesio penkioliktos darbo dienos pabaigos, antrosios ataskaitos dalies duomenis – iki dvyliktos darbo dienos pabaigos.

26. Patvirtinti duomenys vėliau gali būti tikslinami tiek Lietuvos banko, tiek atskaitingojo agento iniciatyva.

27. Įprastinis tikslinimas – tai patvirtintų praėjusio ataskaitinio laikotarpio pirmosios ataskaitos dalies duomenų taisymas nuo einamojo mėnesio šešioliktos darbo dienos iki ateinančio mėnesio penkioliktos darbo dienos pabaigos ir antrosios ataskaitos dalies duomenų taisymas nuo einamojo mėnesio tryliktos darbo dienos iki ateinančio mėnesio dvyliktos darbo dienos pabaigos. Tikslinimas reguliariai atliekamas minėtais laikotarpiais.

28. Išimtinis tikslinimas yra istorinių (ankstesnių nei praėjusio ataskaitinio laikotarpio) duomenų taisymas. Jis gali būti atliekamas bet kada. Siekiant užtikrinti gerą statistinių duomenų kokybės ir jų pastovumo pusiausvyrą, išimtiniai tikslinimai neturėtų būti dažni.

STATISTINĖS INFORMACIJOS TIKRINIMO IR PRIVERSTINIO RINKIMO TEISĖ, BAUDŲ TAIKYMAS BEI STATISTINĖS INFORMACIJOS KONFIDENCIALUMAS

29. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinei atskaitomybei taikomos tos pačios nuostatos kaip ir PFI balanso statistinei atskaitomybei, išdėstytos 2003 m. gegužės 8 d. Lietuvos banko valdybos nutarimu Nr. 46 patvirtintose PFI balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų ir klasifikavimo principų bendrųjų nuostatų 31–38 (imtinai) punktuose. Šių nuostatų 33 bei 35.4 punktuose minimi 50 punkto reikalavimai turi būti suprantami kaip PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės atskaitomybės bendrųjų nuostatų 66 punkto reikalavimai.

II. STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS STRUKTŪRA PALŪKANŲ NORMŲ TIPAI

30. Atskaitingasis agentas turi pateikti visų naujų paskolų ir indėlių bei paskolų ir indėlių likučių kategorijų perskaičiuotą sutartinę normą (toliau – PSN). PSN apibrėžiama kaip atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos sutarta paskolos ar indėlio palūkanų norma, perskaičiuota pagal tai, kokiu dažnumu per metus yra mokamos palūkanos ir išreikšta procentais per metus. Ši norma apima visus paskolos ar indėlio palūkanų mokėjimus, bet neapima kitų galimų išlaidų. Jei sutartos atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos palūkanos mokamos vienodais intervalais, PSN apskaičiuojama pagal formulę:

kur:

x – PSN;

r – atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos sutarta metinė paskolos ar indėlio palūkanų norma;

n – palūkanų už paskolą ar indėlį mokėjimo dažnis per metus, t. y. 1 – kai palūkanos mokamos kartą per metus, 2 – kai palūkanos mokamos kas pusmetį, 4 – kai palūkanos mokamos kas ketvirtį, 12 – kai palūkanos mokamos kas mėnesį.

31. Lietuvos bankas gali nurodyti priemones ar jų kategorijas, kurioms vietoje PSN atskaitingasis agentas turi pateikti siaurąją faktinę normą (toliau – SFN). SFN apibrėžiama kaip metinė palūkanų norma, kuri sulygina visų atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos sutartų būsimų ar esamų įsipareigojimų (indėlių ar paskolų, išmokėjimų ar grąžinimų, palūkanų mokėjimų), išskyrus ne palūkanų išlaidas, dabartinę vertę.

Tuo atveju, kai laikoma, kad metai trunka 365 dienas ir visa paskola išmokama ar visas indėlis deponuojamas vienu mokėjimu, taikoma formulė:

kur:

i – SFN;

CFn – n-tasis pinigų srautas, skaičiuojant iš investuotojo pusės indėlio atveju ir kredito įstaigos pusės paskolos atveju;

N – su finansine priemone susijusių pinigų srautų skaičius;

A – iš pradžių išmokėtos paskolos ar deponuoto indėlio suma;

Dn – n-tojo pinigų srauto laikas, išreikštas dienomis po pirmojo pinigų srauto (paprastai paskolos išmokėjimo ar indėlio deponavimo).

32. Apskaičiuojant SFN ir PSN, laikomasi nuostatos, kad standartiniai metai trunka 365 dienas.

33. Apibrėžimuose minėti palūkanų mokėjimai turi parodyti atskaitingojo agento už indėlius mokamas arba už paskolas gaunamas palūkanas. Vadovaujantis šiuo principu, ataskaitoje pateikiamos palūkanų normos, apskaičiuotos neišskaičiavus mokesčių ir neatsižvelgus į trečiųjų šalių namų ūkiams ar nefinansinėms korporacijoms skirtas subsidijas.

34. Palankesnės nei rinkos palūkanų normos, kurias atskaitingasis agentas taiko savo darbuotojams, turi būti įtraukiamos į ataskaitą.

35. Atskaitingasis agentas taip pat turi pateikti namų ūkiams suteiktų naujų vartojamųjų paskolų bei paskolų būstui įsigyti metinę grąžinimo normą, kuri apima mokamas palūkanas ir kitas su paskolų gavimu bei naudojimu susijusias išlaidas.

36. Metinė vartojamosios paskolos grąžinimo norma apskaičiuojama vadovaujantis Vyriausybės nustatyta tvarka. Ši tvarka taip pat taikoma apskaičiuojant metinę paskolos būstui įsigyti grąžinimo normą.

APRĖPIAMA VEIKLA

37. Atskaitingasis agentas turi pateikti naujų paskolų ir indėlių bei paskolų ir indėlių likučių palūkanų normų statistinius duomenis.

Naujų paskolų ir indėlių palūkanų normos

38. Naujų paskolų, išskyrus sąskaitų pereikvojimą, ir indėlių palūkanų normos – tai vidutinės svertinės per ataskaitinį laikotarpį atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos naujai sudarytų sutarčių palūkanų normos.

39. Naujai sudarytos sutartys, tai:

39.1. visos finansinės sutartys ir jų sąlygos, kai paskolos ar indėlio palūkanų norma nustatoma pirmą kartą;

39.2. visi nauji susitarimai dėl esamų paskolų ar indėlių.

40. Aktyviai nedalyvaujant namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai ir iš naujo nesitariant dėl sutarties sąlygų pratęsta esama paskolos ar indėlio sutartis nelaikoma nauja.

41. Kintamosios palūkanų normos keitimas, kurį pagal iš anksto aptartas sąlygas atlieka atskaitingasis agentas, bei sutarties pradžioje numatytos pastovios palūkanų normos pakeitimas kintamąja palūkanų norma ar atvirkščiai naujomis sutartimis taip pat nelaikomi.

42. Paskola (išskyrus sąskaitos pereikvojimą) gali būti išmokėta visa iš karto sutarties pradžioje (laiko momentu t0) arba dalimis (laiko momentais t1, t2, t3 ir t. t.). Tai, kad paskola išmokama dalimis, neturi įtakos sudarant PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinę ataskaitą. Ataskaitoje parodoma viena atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos sutartis laiko momentu t0, apimanti visą paskolos sumą ir jos palūkanų normą.

Paskolų ir indėlių likučių palūkanų normos

43. Paskolų ir indėlių likučių palūkanų normos – tai vidutinės svertinės paskolų bei indėlių likučių ataskaitinio laikotarpio pabaigoje palūkanų normos.

44. Blogos paskolos bei paskolos skoloms restruktūrizuoti neįtraukiamos skaičiuojant vidutines svertines paskolų likučių palūkanų normas. Blogos paskolos – tai paskolos, pagal abejotinų aktyvų grupavimo taisyklėse išdėstytus kriterijus priskirtos V rizikos grupei.

45. Skaičiuojant palūkanų normas sąskaitų, kurios, atsižvelgiant į jų likutį, gali būti arba indėlis, arba paskola, turi būti atskirti laikotarpiai, kai yra kredito likutis ir kai yra debeto likutis. Kredito likučių palūkanų normos parodomos kaip vienadienių indėlių, o debeto likučių – kaip sąskaitų pereikvojimo vidutinės svertinės palūkanų normos.

LAIKO ATSKAITOS TAŠKAS

Naujų paskolų ir indėlių palūkanų normų laiko atskaitos taškas

46. Naujų paskolų, išskyrus sąskaitų pereikvojimą, bei indėlių palūkanų normos – tai mėnesio vidurkiai. Šios palūkanų normos apskaičiuojamos kaip naujų per visą ataskaitinį mėnesį sudarytų sutarčių palūkanų normų svertiniai vidurkiai.

Paskolų ir indėlių likučių palūkanų normų laiko atskaitos taškas

47. Paskolų ir indėlių likučių palūkanų normos apskaičiuojamos kaip momentinės ataskaitinio laikotarpio pabaigos palūkanų normos. Atskaitingasis agentas fiksuoja namų ūkių bei nefinansinių korporacijų paskolų ir indėlių likučius bei jų palūkanų normas paskutinės kalendorinės mėnesio dienos pabaigoje ir apskaičiuoja kiekvienos kategorijos palūkanų normą kaip svertinį vidurkį.

48. Šių nuostatų 45 punkte numatyta, kad sąskaitų, kurios atsižvelgiant į jų likutį gali būti arba indėlis, arba paskola, atveju turi būti atskirti laikotarpiai, kai yra kredito likutis ir kai yra debeto likutis. Skaičiuojant palūkanų normą, atsižvelgiama tik į paskutinės kalendorinės mėnesio dienos pabaigos likutį, siekiant nustatyti, ar šį mėnesį sąskaita yra vienadienis indėlis, ar sąskaitos pereikvojimas.

PRIEMONIŲ KATEGORIJOS

Klasifikavimas pagal valiutą

49. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinėje atskaitomybėje paskolos ir indėliai klasifikuojami į denominuotus litais, eurais bei kita valiuta.

Klasifikavimas pagal sektorių

50. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinėje atskaitomybėje visos paskolos ir visi indėliai, išskyrus atpirkimo sandorius ir neterminuotuosius indėlius, klasifikuojami į namų ūkių (įtraukiant namų ūkius aptarnaujančias ne pelno institucijas) ir nefinansinių korporacijų sektoriaus paskolas ir indėlius.

51. Namų ūkių (įtraukiant namų ūkius aptarnaujančias ne pelno institucijas) ir nefinansinių korporacijų atpirkimo sandoriai bei neterminuotieji indėliai pagal sektorius neskaidomi. Atpirkimo sandoriai neskaidomi ir pagal trukmę.

Klasifikavimas pagal priemonę

52. Jei tolesniuose punktuose nenustatyta kitaip, klasifikavimas pagal priemonę ir priemonių kategorijų sąvokos atitinka atitinkamas turto ir įsipareigojimų kategorijas, nustatytas 2003 m. gegužės 8 d. Lietuvos banko valdybos nutarimu Nr. 46 patvirtintose PFI balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų ir klasifikavimo principų bendrosiose nuostatose.

53. Apskaičiuojant vienadienių indėlių palūkanų normas, turi būti įtraukiami visi vienadieniai indėliai, nepaisant to, mokamos už juos palūkanos ar ne.

54. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistikoje sąskaitos pereikvojimas – tai debetinis kliento banko sąskaitos likutis. Apskaičiuojant sąskaitų pereikvojimo palūkanų normas, turi būti įtraukiamas visas sąskaitos pereikvojimas, nepaisant to, buvo viršytas tarp atskaitingojo agento ir namų ūkio ar nefinansinės korporacijos sutartas limitas ar ne.

55. Pirmoje ataskaitos dalyje naujos paskolos namų ūkiams bei nefinansinėms korporacijoms turi apimti visas paskolas, išskyrus sąskaitų pereikvojimą.

56. Antroje A ataskaitos dalyje paskolų namų ūkiams bei nefinansinėms korporacijoms sąvokos turi atitikti PFI balanso statistinėje atskaitomybėje vartojamas sąvokas ir apimti sąskaitų pereikvojimą.

Klasifikavimas pagal paskolos dydį

57. Pirmoje ataskaitos dalyje paskolos (išskyrus sąskaitų pereikvojimą) nefinansinėms korporacijoms skaidomos į dvi dydžio kategorijas: paskolos, kurių suma iki 3,4528 mln. litų (1 mln. eurų) imtinai, bei paskolos, kurių suma nuo 3,4528 mln. litų (1 mln. eurų). Paskolos skaidomos, atsižvelgiant ne į visų, bet į kiekvienos atskiros atskaitingojo agento ir nefinansinės korporacijos sudarytos naujos sutarties sumą.

Klasifikavimas pagal pradinį terminą, įspėjamojo laikotarpio trukmę ar pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį

58. Paskolos ir indėliai pagal pradinį terminą ir įspėjamąjį laikotarpį klasifikuojami vadovaujantis principais, išdėstytais 2003 m. gegužės 8 d. Lietuvos banko valdybos nutarimu Nr. 46 patvirtintose PFI balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų ir klasifikavimo principų bendrosiose nuostatose.

Sudarant antrąją PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų ataskaitos dalį, paskolos ir terminuotieji indėliai klasifikuojami pagal pradinį terminą, o neterminuotieji indėliai – pagal įspėjamojo laikotarpio trukmę.

Pirmoje ataskaitos dalyje pagal pradinį terminą klasifikuojami ir terminuotieji indėliai.

59. Sudarant pirmąją ataskaitos dalį, naujos paskolos klasifikuojamos pagal pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinėje atskaitomybėje pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis – sudarant sutartį iš anksto nustatytas laikotarpis, per kurį palūkanų normos dydis negali būti keičiamas. Palūkanų normos dydis laikomas nekeičiamu, jei jis apibūdinamas kaip tikslus dydis arba kaip priedas prie bazinės palūkanų normos tam tikru konkrečiu laiko momentu. Naujų paskolų palūkanų normos, pateikiamos pirmoje ataskaitos dalyje, turi atspindėti tik pradiniam laikotarpiui fiksuotas palūkanų normas. Pasibaigus pradiniam palūkanų normos fiksavimo laikotarpiui, pagal iš anksto sutartyje numatytas procedūras automatiškai keičiamos palūkanų normos turi būti įtraukiamos tik skaičiuojant paskolų likučių palūkanų normas ir parodomos antroje ataskaitos dalyje.

60. Ataskaitoje išskiriami šie naujų vartojamųjų paskolų namų ūkiams, paskolų namų ūkiams kitiems tikslams bei paskolų nefinansinėms korporacijoms iki 3,4528 mln. litų ir didesnių nei 3,4528 mln. litų pradiniai palūkanų normos fiksavimo laikotarpiai: iki 1 metų imtinai, nuo 1 iki 5 metų imtinai, ilgesni nei 5 metų.

61. Naujos paskolos namų ūkiams būstui įsigyti pagal pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį klasifikuojamos į: iki 1 metų imtinai, nuo 1 iki 5 metų imtinai, nuo 5 iki 10 metų imtinai, ilgesniam nei 10 metų laikotarpiui.

62. Paskolos, kurių palūkanų norma nefiksuojama, įtraukiamos į pradinio palūkanų normos fiksavimo laikotarpio iki 1 metų kategoriją.

SPECIFINIŲ PRODUKTŲ TRAKTAVIMAS

63. Specifinių produktų traktavimas pateikiamas PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos pildymo nurodymuose.

STATISTIKOS DUOMENŲ MATAVIMO VIENETAI

64. Naujų paskolų ir indėlių sumos bei sąskaitų pereikvojimo likučiai Lietuvos bankui pateikiami tūkstančiais litų, sveikaisiais skaičiais. Palūkanų normos pateikiamos procentais, keturių ženklų po kablelio tikslumu.

TECHNINĖ STATISTINĖS INFORMACIJOS PERDAVIMO SPECIFIKACIJA

65. Techninė statistinės informacijos perdavimo specifikacija pateikiama PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos pildymo nurodymuose.

PRIVALOMIEJI STATISTINĖS INFORMACIJOS PERDAVIMO, TIKSLUMO, KONCEPCINIO ATITIKIMO IR TIKSLINIMO REIKALAVIMAI

66. Atskaitingasis agentas turi laikytis šių privalomųjų statistinės atskaitomybės reikalavimų:

66.1. Privalomieji perdavimo reikalavimai:

66.1.1. statistinė informacija Lietuvos bankui turi būti pateikiama laiku ir Lietuvos banko nustatytais terminais;

66.1.2. statistinių ataskaitų forma ir formatas turi atitikti Lietuvos banko atskaitomybės reikalavimuose nustatytą formą ir formatą;

66.1.3. turi būti nurodytas atskaitingojo agento atsakingas asmuo (asmenys);

66.1.4. turi būti laikomasi techninės statistinės informacijos perdavimo specifikacijos.

66.2. Privalomieji tikslumo reikalavimai:

66.2.1. statistinė informacija turi būti tiksli, suderinta ir išsami; esančios spragos turi būti praneštos ir paaiškintos Lietuvos bankui ir, kai taikytina, užpildytos kaip galima greičiau;

66.2.2. statistinė informacija negali turėti nuolatinių ar struktūrinių spragų;

66.2.3. atskaitingasis agentas turi sugebėti pateikti papildomą informaciją apie pateiktus duomenis ir jų kaitos priežastis;

66.2.4. atskaitingasis agentas turi laikytis Lietuvos banko nustatytų statistikos duomenų matavimo vienetų.

66.3. Privalomieji koncepcinio atitikimo reikalavimai:

66.3.1. statistinė informacija turi atitikti PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės atskaitomybės apibrėžimus, susitarimus, klasifikacijas ir metodus;

66.3.2. atskaitingasis agentas turi sugebėti paaiškinti pateiktų duomenų, palyginanti su ankstesnio laikotarpio duomenimis, trūkius.

66.4. Privalomieji tikslinimo reikalavimai. Turi būti laikomasi Lietuvos banko nustatytų tikslinimo taisyklių ir procedūrų, o išimtiniai tikslinimai turi būti pateikiami kartu su aiškinamąja informacija.

UŽSIENIO VALIUTŲ SANTYKIAI

67. Ataskaitoje pateikiamos paskolų ir indėlių sumos bei sąskaitų pereikvojimo likučiai, denominuoti užsienio valiuta, yra perskaičiuojami į litus pagal Lietuvos banko skelbiamus ataskaitinio laikotarpio pabaigos oficialius užsienio valiutų santykius.

ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PABAIGA

68. PFI paskolų ir indėlių palūkanų normų statistinės ataskaitos ataskaitinio laikotarpio pabaiga laikoma jo paskutinės kalendorinės dienos pabaiga.

______________

PFI-02 forma patvirtinta Lietuvos banko

valdybos 2003 m. gruodžio 24 d. nutarimu

Nr. 139

(atskaitingojo agento pavadinimas)

(kodas, atskaitingojo agento adresas, tel., faks.)

Lietuvos banko Pinigų politikos departamentui

Totorių g. 4, 2629 Vilnius

Pateikimo terminas	pirmoji dalis – per 11 darbo dienų ataskaitiniam laikotarpiui pasibaigus
antroji dalis – per 8 darbo dienas ataskaitiniam laikotarpiui pasibaigus
Periodiškumas	kas mėnesį

PINIGŲ FINANSINIŲ INSTITUCIJŲ PASKOLŲ IR INDĖLIŲ PALŪKANŲ NORMŲ STATISTINĖ ATASKAITA

____________ Nr. _____________

(data)

sumos ir likučiai – tūkst. Lt, sveikaisiais skaičiais

palūkanų normos – procentais, keturių ženklų po kablelio tikslumu

I. Naujų paskolų bei indėlių sumos ir jų palūkanų normos

Institucinis sektorius	Tipas	Pradinis terminas/pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis	Rezidentai

litai	eurai	kita valiuta

suma	palūkanų norma 1	suma	palūkanų norma 1	suma	palūkanų norma 1
A	B	C	D	E	1	2	3	4	5	6
1	Indėliai	Namų ūkių 2	Terminuotieji	Iki 1 mėnesio
2

Nuo 1 iki 6 mėnesių
3

Nuo 6 mėnesių iki 1 metų
4

Nuo 1 iki 2 metų
5

Nuo 2 metų
6	Nefinansinių korporacijų	Terminuotieji	Iki 1 mėnesio
7

Nuo 1 iki 6 mėnesių
8

Nuo 6 mėnesių iki 1 metų
9

Nuo 1 iki 2 metų
10

Nuo 2 metų
11	Atpirkimo sandoriai 3
12	Paskolos 4	Namų ūkiams 2	Vartojamosios paskolos	Iki 1 metų
13

Nuo 1 iki 5 metų
14

Nuo 5 metų
15

Paskolos būstui įsigyti	Iki 1 metų
16

Nuo 1 iki 5 metų
17

Nuo 5 iki 10 metų
18

Nuo 10 metų
19

Paskolos kitiems tikslams	Iki 1 metų
20

Nuo 1 iki 5 metų
21

Nuo 5 metų
22	Nefinansinėms korporacijoms	Paskolos, kurių dydis iki 3,4528 mln. Lt (1mln. eurų)	Iki 1 metų
23

Nuo 1 iki 5 metų
24

Nuo 5 metų
25

Paskolos, kurių dydis nuo 3,4528 mln. Lt (1mln. eurų)	Iki 1 metų
26

Nuo 1 iki 5 metų
27

Nuo 5 metų
28	Namų ūkiams 2	Vartojamosios paskolos
29

Paskolos būstui įsigyti

II. Paskolų bei indėlių likučių palūkanų normos 1

II A. Paskolų bei vienadienių, terminuotųjų, neterminuotųjų indėlių ir atpirkimo sandorių likučių palūkanų normos

Institucinis sektorius	Tipas	Pradinis terminas/	Rezidentai

įspėjamasis laikotarpis	litai	eurai	kita valiuta
A	B	C	D	E	1	2	3
1	Indėliai	Namų ūkių 2	Vienadieniai
2

Terminuotieji	Iki 2 metų
3

Nuo 2 metų
4	Nefinansinių korporacijų	Vienadieniai
5

Terminuotieji	Iki 2 metų
6

Nuo 2 metų
7	Neterminuotieji 3	Iki 3 mėnesių
8

Nuo 3 mėnesių
9	Atpirkimo sandoriai 3
10	Paskolos 5	Namų ūkiams 2	Paskolos būstui įsigyti	Iki 1 metų
11

Nuo 1 iki 5 metų
12

Nuo 5 metų
13

Vartojamosios bei kitos paskolos	Iki 1 metų
14

Nuo 1 iki 5 metų
15

Nuo 5 metų
16	Nefinansinėms korporacijoms	Iki 1 metų
17

Nuo 1 iki 5 metų
18

Nuo 5 metų

II B. Sąskaitų pereikvojimo (overdraftų) likučiai ir jų palūkanų normos

Institucinis sektorius	Tipas	Rezidentai

litai	eurai	kita valiuta

likutis	palūkanų norma	likutis	palūkanų norma	likutis	palūkanų norma
A	B	C	D	1	2	3	4	5	6
19	Paskolos	Namų ūkiams 2	Sąskaitų pereikvojimas (overdraftai)
20

Nefinansinėms orporacijoms	Sąskaitų pereikvojimas (overdraftai)

1 Pirmosios dalies 1–27 eilutėse bei antroje ataskaitos dalyje pateikiama perskaičiuota sutartinė norma (arba siauroji faktinė norma, Lietuvos banko nurodytoms priemonėms).

Pirmosios dalies 28 ir 29 eilutėse pateikiama metinė paskolos grąžinimo norma.

2 Įtraukiant namų ūkius aptarnaujančias ne pelno institucijas.

3 Namų ūkių (įtraukiant namų ūkius aptarnaujančias ne pelno institucijas) ir nefinansinių korporacijų.

4 Neįtraukiant sąskaitų pereikvojimo (overdraftų).

5 Įtraukiant sąskaitų pereikvojimą (overdraftus).

Šioje ataskaitoje sąvoka „iki...“ suprantama kaip „iki... (imtinai)“.

(vadovo pareigų pavadinimas)	(parašas)	(vardas ir pavardė)

(vykdytojo vardas ir pavardė, telefonas)	(parašas)	(vardas ir pavardė)

______________