LIETUVOS RESPUBLIKOS ŽEMĖS ŪKIO MINISTRAS

Į S A K Y M A S

DĖL ŪKININKO ŪKIO VEIKLOS BUHALTERINĖS APSKAITOS TVARKYMO DVEJYBINE APSKAITOS SISTEMA REKOMENDACIJŲ TVIRTINIMO

2001 m. lapkričio 26 d. Nr. 414

Vilnius

Vadovaudamasis Žemės ūkio ministerijos nuostatų, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998 m. rugsėjo 15 d. nutarimu Nr. 1120 „Dėl Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos nuostatų patvirtinimo“ (Žin., 1998, Nr. 83-2327) 6.37 papunkčiu ir siekdamas sudaryti ūkininkams palankesnes sąlygas ūkio veiklos buhalterinei apskaitai tvarkyti bei efektyviau panaudoti Specialios žemės ūkio ir kaimo plėtros programos (SAPARD) teikiamą paramą:

1.Tvirtinu Ūkininko ūkio veiklos buhalterinės apskaitos tvarkymo dvejybine apskaitos sistema rekomendacijas (pridedama), suderintas su Finansų ministerija.

2. Nustatau, kad šis įsakymas įsigalioja nuo 2002 m. sausio 1 d.

ŽEMĖS ŪKIO MINISTRAS	JERONIMAS KRAUJELIS

______________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro

2001 m. lapkričio 26 d. įsakymu Nr. 414

ŪKININKO ŪKIO VEIKLOS BUHALTERINĖS APSKAITOS TVARKYMO DVEJYBINE APSKAITOS SISTEMA REKOMENDACIJOS

1. BENDROSIOS NUOSTATOS

1.1. Šiomis rekomendacijomis vadovaujasi ūkininkai, pretenduojantys gauti Specialiosios žemės ūkio ir kaimo plėtros programos (SAPARD) ir kitą investicinę paramą, ir gali vadovautis ūkininkai, įsiregistravę arba neįsiregistravę PVM mokėtojais, taip pat turintys samdomų darbuotojų.

1.2. Šios rekomendacijos nustato ūkininko ūkio turto, kapitalo, skolų ir veiklos rezultatų apskaitą bei finansinės atskaitomybės sudarymą.

1.3. Ūkininkų ūkiai, tvarkydami apskaitą, vadovaujasi šiais apskaitos principais:

- veiklos tęstinumo – pagal šį principą daroma prielaida, kad ūkio veiklos laikotarpis neribotas ir artimiausiu metu nenumatoma likviduoti ūkininko ūkio;

- piniginio įkainojimo – reiškia, kad visas ūkio turtas, kapitalas ir skolos apskaitoje ir finansinėje atskaitomybėje turi būti atspindėti, įvertinus pinigais;

- kaupimo – reikalauja, kad ūkinės operacijos apskaitoje būtų fiksuojamos tuo metu, kai jos įvyksta. Pajamos registruojamos tuo laikotarpiu, kai jos uždirbamos, o jas uždirbant patirtos sąnaudos tada, kai jos patiriamos neatsižvelgiant į pinigų gavimą arba išmokėjimą;

- palyginimo – reikalauja, kad per ataskaitinį laikotarpį uždirbtos pajamos būtų siejamos su sąnaudomis, patirtomis šioms pajamoms uždirbti;

- pastovumo – reiškia, kad pasirinkta apskaitos metodika turi būti taikoma nuosekliai kiekvienais finansiniais metais. Keitimas galimas atsiradus svarbioms priežastims, norint teisingai atspindėti ūkio ataskaitinio laikotarpio turtą, kapitalą, skolas ir finansinį rezultatą.

1.4. Buhalterinė apskaita tvarkoma Lietuvos Respublikos nacionaline valiuta. Operacijos, vykdomos užsienio valiuta, apskaitoje perskaičiuojamos į litus pagal šalyje nustatytą tvarką.

1.5. Atsargų apskaitai ūkininkas gali pasirinkti nuolatinį arba periodinį atsargų apskaitos būdus:

- nuolatiniam atsargų apskaitos būdui būdinga tai, kad visos atsargų įsigijimo ir nurašymo operacijos registruojamos buhalterinėse sąskaitose. Šį atsargų apskaitos būdą rekomenduojama taikyti tiems ūkininkų ūkiams, kurie pretenduoja gauti valstybės paramą, nori skaičiuoti faktinę pagamintos produkcijos, darbų ir paslaugų savikainą bei ūkio būdu vykdomos statybos ir kitų kapitalinių darbų faktines išlaidas;

- periodiniam atsargų apskaitos būdui būdinga tai, kad per ataskaitinį laikotarpį buhalterinėse sąskaitose registruojamos tik atsargų pirkimo operacijos. Visos savos gamybos produkcijos ir gyvulių nurašymo operacijos per ataskaitinį laikotarpį registruojamos tik natūriniais matais atitinkamuose apskaitos registruose. Atlikus inventorizaciją ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, nustatomi atsargų likučiai, kurie užfiksuojami sąskaitose ir nustatomas atsargų likučių pasikeitimas.

1.6. Ūkininko ūkio ilgalaikis turtas ir pirktos atsargos įvertinamos faktine įsigijimo savikaina. Savos gamybos produkcija, gyvuliai bei nebaigta gamyba įkainojama Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos skelbiamomis nustatytomis normatyvinėmis kainomis.

1.7. Ataskaitiniai finansiniai (ūkiniai) metai trunka 12 mėnesių. Kai ūkininkas savo ūkinę veiklą pradeda, nutraukia ar keičia, šis laikotarpis gali būti trumpesnis. Ne vėliau kaip per 3 mėnesius po ataskaitinių metų pabaigos parengiamas balansas, ūkio veiklos rezultatų ataskaita ir pinigų srautų ataskaita.

1.8. Pagrindinės sąvokos:

Analitinė sąskaita – priemonė registruoti detalius apskaitos duomenis apie tam tikros rūšies turto, kapitalo bei skolų pavienių (atskirų) objektų pasikeitimus, atskirų rūšių pajamų bei sąnaudų sumas.

Apskaitos dokumentas – popierinis arba elektroninis liudijimas (įrodymas), patvirtinantis ūkinę operaciją arba ūkinį įvykį ir turintis rekvizitus, leidžiančius nustatyti ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio tapatybę.

Apskaitos registras (toliau – registras) – suvestinė, kurioje apskaitos dokumentų pagrindu daromi įrašai apie ūkines operacijas ir ūkinius įvykius ir apibendrinami jų duomenys.

Ataskaitiniai finansiniai (ūkiniai) metai – kalendoriniai metai ar kitas 12 mėnesių trukmės laikotarpis, kuriam pasibaigus parengiamos ūkio veiklos finansinės ataskaitos.

Ataskaitinis laikotarpis – ūkio pasirinktas laikotarpis, kuriam pasibaigus suvedami ūkio veiklos rezultatai.

Buhalterinė apskaita (toliau – apskaita) – ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimo, grupavimo ir apibendrinimo pinigine išraiška sistema, siekiant gauti informaciją ekonominiams sprendimams priimti ir (arba) finansinei atskaitomybei sudaryti.

Buhalterinė sąskaita (toliau – sąskaita) – informacijos kaupimo ir grupavimo būdas ūkio subjekto turtui, kapitalui ir skoloms, pajamoms ir sąnaudoms nustatyti per ataskaitinį laikotarpį.

Dvejybinė apskaitos sistema (toliau – dvejybinė sistema) – dvejybiniu įrašu pagrįsta buhalterinės apskaitos tvarkymo būdų visuma.

Dvejybinis įrašas – ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimo būdas, kai kiekvienos ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio vertinė išraiška įrašoma į sąskaitos (sąskaitų) debetą, o jai lygi suma – į kitos sąskaitos (sąskaitų) kreditą.

Finansinė atskaitomybė – finansinės ataskaitos, kuriose pateikiami suvestiniai apskaitos rodikliai apie ūkio turtą, kapitalą bei skolas ataskaitinio laikotarpio (finansinių (ūkinių) metų ar trumpesnio laikotarpio) pabaigoje ir ūkio veiklos rezultatai per šį laikotarpį.

Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) – turto vertės sumažėjimas dėl jo naudojimo ar kitų veiksnių poveikio.

Kapitalas – ūkininkui ir ūkio nariams priklausanti turto suma, nustatoma kaip skirtumas tarp bendros ūkio turto vertės ir jo skolų.

Kintamosios sąnaudos – sąnaudos, kurių visa suma tiesiogiai priklauso nuo veiklos apimties kitimo.

Netektys – nepriklausomai nuo ūkio subjekto valios patirti praradimai.

Pagrindinis kapitalas – nuosavų išteklių suma, skirta ūkinei veiklai vykdyti.

Pajamos – ekonominės naudos padidėjimas per ataskaitinį laikotarpį, pasireiškiantis turto padidėjimu arba įsipareigojimų sumažėjimu, dėl kurių padidėja ūkio kapitalas, išskyrus papildomus ūkininko ir ūkio narių įnašus.

Parduotų prekių savikaina – sąnaudos, tenkančios per ataskaitinį laikotarpį parduotai produkcijai pagaminti ar paslaugoms suteikti.

Paskolos – iš organizacijų ir fizinių asmenų gauti pinigai ar kitas turtas, kuriuos reikia grąžinti ne vėliau nustatytų terminų.

Pastoviosios sąnaudos – sąnaudos, kurių visa suma per laikotarpį išlieka sąlyginai pastovi ir nekinta, keičiantis veiklos apimčiai.

Sąnaudos – tam tikram tikslui sunaudoti ištekliai, įvertinti pinigais.

Sąskaitų planas – susistemintas ūkio turto, kapitalo, skolų, pajamų ir sąnaudų buhalterinių sąskaitų sąrašas.

Sintetinė sąskaita – priemonė registruoti suvestinius apskaitos duomenis apie tam tikros rūšies turto, kapitalo bei skolų pasikeitimus, pajamų bei sąnaudų sumas.

Skolos ūkiui – iš skolininkų gautini pinigai ar kitas turtas.

Subsąskaita – priemonė registruoti apibendrintus apskaitos duomenis apie tam tikros rūšies turto, kapitalo bei skolų vienarūšių objektų pasikeitimus, vienarūšių pajamų bei sąnaudų sumas.

Subsidija -parama ūkiui, skiriama ilgalaikiam ar trumpalaikiam turtui įsigyti, gamybai ar paslaugų teikimui finansuoti, pajamų lygiui užtikrinti.

Turtas – ūkiui priklausančios daiktinės, medžiaginės, piniginės ir nematerialios vertybės, kurios teikia ūkinę naudą ir kurios turi patikimai išmatuojamą piniginę vertę.

Ūkininko ūkio balansas – (toliau – balansas) – lentelės formos finansinė ataskaita, kurios vienoje pusėje surašytos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ūkyje turimo turto sumos, o kitoje pusėje – ūkio kapitalo ir skolų sumos. Bendrosios abiejų pusių sumos turi būti lygios.

Ūkio skolos – turtinės prievolės, kurias ūkis turi įvykdyti per tam tikrą laikotarpį.

Ūkinis įvykis – nuo ūkio subjekto nepriklausantis faktas, keičiantis turto ir (arba) savininkų nuosavybės bei įsipareigojimų dydį ir (arba) struktūrą.

Ūkinė operacija – ūkio subjekto veikla, keičianti turto ir (arba) savininkų nuosavybės bei įsipareigojimų dydį ir (arba) struktūrą.

Ūkininko ūkio pinigų srautų ataskaita – lentelės formos finansinė ataskaita, kurioje pateikiama informacija apie ūkininko ūkio pinigų ir pinigų ekvivalentų pasikeitimus per ataskaitinį laikotarpį.

Ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaita – lentelės formos finansinė ataskaita, kurioje pateikiami ūkyje per ataskaitinį laikotarpį pagamintos bendrosios produkcijos, kintamųjų bei pastoviųjų išlaidų ir finansinių rezultatų (pelno ar nuostolio) rodikliai.

2. ŪKININKO ŪKIO FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ IR JOS POZICIJŲ PAAIŠKINIMAI

Finansinė atskaitomybė (finansinės ataskaitos) pateikia rodiklius, įgalinančius įvertinti ūkio turtinę bei finansinę būklę ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir ūkininkavimo rezultatus per šį laikotarpį. Atskaitomybė sudaroma pagal suvestinius apskaitos duomenis. Ji reikalinga, norint gauti paramą iš valstybės, ES fondų, gauti banko paskolas, palaikyti palankius prekybos santykius su tiekėjais ir pirkėjais. Finansinės ataskaitos naudingos ir pačiam ūkininkui, norint priimti teisingus ekonominius sprendimus.

Ūkiai, tvarkantys apskaitą pagal dvejybinę sistemą, gali sudaryti metinę ir tarpinę finansinę atskaitomybę. Metinė atskaitomybė pateikia ūkio veiklos per finansinius (ūkinius) metus rezultatus ir rengiama metams pasibaigus. Tarpinė atskaitomybė apima ūkio veiklos per trumpesnį nei ūkiniai metai laikotarpį (pusmetį, kiekvieną ketvirtį ar mėnesį) veiklos rezultatus ir sudaroma, atitinkamam laikotarpiui pasibaigus. Metinę finansinę atskaitomybę sudaro:

1) ūkininko ūkio balansas;

2) ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaita;

3) ūkininko ūkio pinigų srautų ataskaita.

Tarpinę finansinę atskaitomybę gali sudaryti visos trys paminėtos ataskaitos arba tiktai balansas ir ūkio veiklos rezultatų ataskaita.

Ūkininko ūkio ataskaitų turinys atitinka bendruosius ūkio subjektų finansinės atskaitomybės sudarymo reikalavimus, pateiktus Europos Sąjungos (ES) Ketvirtojoje direktyvoje ir tarptautiniuose apskaitos standartuose, taip pat specifinius reikalavimus paramai iš ES struktūrinių fondų (SAPARD ir kt.) gauti.

Iki metinės finansinės atskaitomybės sudarymo apskaitoje turi būti parodytos visos ataskaitinių metų ūkinės operacijos bei įvykiai, turto ir skolų inventorizavimo rezultatai, savos gamybos atsargų vertės pasikeitimai ir kiti patikslinimai.

2.1. Ūkininko ūkio balansas ir jo pozicijų paaiškinimai

Balanse pateikiamas visas ūkio turtas, kapitalas ir skolos ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje. Balansas susideda iš dviejų dalių: turto ir kapitalo bei skolų. Pirmojoje dalyje parodoma ūkio turto sudėtis, o antrojoje – jo kapitalo ir skolų (kreditinių skolų) sudėtis. Turto ir kapitalo bei skolų rodikliai pateikti atskirais skyriais (didelėmis grupėmis), poskyriais (mažesnėmis grupėmis) ir straipsniais (neskirstomais į sudėtines dalis rodikliais). Balanso forma pateikta 1 lentelėje.

Pradėjus tvarkyti ūkio apskaitą, sudaromas pradedamasis (pradinis) balansas. Jis užpildomas, remiantis ūkio turimo turto ir skolų aprašu. Šiame apraše, remiantis inventorizacijos duomenimis, surašomi ūkiui priklausančio turto kiekiai ir vertė pagal jo rūšis, taip pat ūkio skolų sumos. Turtas surašomas tokiu nuoseklumu: ilgalaikis turtas; atsargos; skolos ūkiui; pinigai bankų sąskaitose ir kasoje. Po to surašomos ilgalaikės ir trumpalaikės ūkio skolos. Ilgalaikis turtas įvertinamas pradine, t. y. jo įsigijimo (pirkimo), pasigaminimo (užauginimo) ar statybos verte pagal atitinkamų pirminių apskaitos dokumentų duomenis, atskaičius nusidėvėjimą. Jeigu nėra reikiamų dokumentų, ilgalaikis turtas įvertinamas rinkos kainomis. Pirktos atsargos įvertinamos įsigijimo kainomis, o savos gamybos atsargos – nustatytomis normatyvinėmis kainomis. Skolų sumos nustatomos pagal paskolų gavimo bei palūkanų apskaičiavimo, turto pirkimo ir kitus dokumentus. Iš minėto aprašo turto duomenys surašomi į balanso turto dalį, o ūkio skolų duomenys į kapitalo bei skolų dalies skyrius C. Ilgalaikės skolos ir D. Trumpalaikės skolos. A skyrius Kapitalas užpildomas, apskaičiavus skirtumą tarp bendros ūkio turto vertės ir visų jo skolų sumos.

1 lentelė

Ūkininko ūkis

(vardas, pavardė)

Ūkio registracijos Nr.

Adresas

ŪKININKO ŪKIO BALANSAS (Lt)

__________ m. __________________ _______d.

Rodikliai	Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje	Ataskaitinio laikotarpio pradžioje
TURTAS
A. ILGALAIKIS TURTAS (1 … 3 eil.)
1. Nematerialusis turtas
2. Materialusis turtas (2.1. … 2.7. eil.)
2.1. Žemė
2.2. Miškas
2.3. Pastatai ir kiti statiniai
2.4. Technika
2.5. Daugiamečiai sodiniai
2.6. Kitas turtas
2.7. Nebaigta statyba ir kiti kapitaliniai darbai
3. Finansinis turtas (3.1. ir 3.2. eil.)
3.1. Finansinės investicijos
3.2. Ilgalaikės skolos ūkiui
B. TRUMPALAIKIS TURTAS (1 … 4 eil.)
1. Atsargos (1.1. … 1.4. eil.)
1.1. Medžiagos
1.2. Nebaigtoji gamyba
1.3. Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai
1.4. Pagaminta produkcija
2. Skolos ūkiui (2.1. … 2.3. eil.)
2.1. Pirkėjų skolos
2.2. Išankstinių mokėjimų sumos
2.3. Kitos skolos ūkiui
3. Terminuoti indėliai ir kitos investicijos
4. Lėšos banke ir kasoje
C. ATEINANČIŲ LAIKOTARPIŲ (IŠANKSTINĖS) SĄNAUDOS
IŠ VISO TURTO (A, B ir C eil.)

1 lentelės tęsinys
Rodikliai	Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje	Ataskaitinio laikotarpio pradžioje
KAPITALAS IR SKOLOS
A. KAPITALAS (1 ir 2 eil.)
1. Pagrindinis kapitalas
2. Perkainojimo rezervas
B. DOTACIJOS IR SUBSIDIJOS
C. ILGALAIKĖS SKOLOS (1… 3 eil.)
1. Paskolos
2. Išperkamosios nuomos skolos
3. Kitos skolos
D. TRUMPALAIKĖS SKOLOS (1 … 5 eil.)
1. Paskolos
2. Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis
3. Skolos tiekėjams ir rangovams
4. Pirkėjų avansai
5. Kitos skolos (5.1. … 5.4. eil.)
5.1. Mokesčiai
5.2. Atlyginimai
5.3. Socialinis ir sveikatos draudimas
5.4. Kiti kreditoriai
E. ATEINANČIŲ LAIKOTARPIŲ (IŠANKSTINĖS) PAJAMOS
IŠ VISO KAPITALO IR SKOLŲ (A, B, C, D ir E eil.)

ILGALAIKIO TURTO NUSIDĖVĖJIMAS (Lt)

Turto rūšys	Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje	Ataskaitinio laikotarpio pradžioje
Nematerialusis turtas
Pastatai ir kiti statiniai
Technika
Daugiamečiai sodiniai
Kitas turtas

IŠSINUOMOTAS TURTAS

Turto rūšys	Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje	Ataskaitinio laikotarpio pradžioje
Žemė:
plotas, ha
vertė, Lt
Pastatai, Lt
Mašinos ir įrenginiai, Lt

Ūkininko parašas

Apskaitą tvarkančio ūkio balanse ataskaitinio laikotarpio pabaigos rodikliai užpildomi remiantis sintetinių sąskaitų ar subsąskaitų galutiniais likučiais, pateiktais sintetinės apskaitos registre. Ataskaitinio laikotarpio pradžios duomenys įrašomi iš ankstesnio laikotarpio balanso skilties „Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje“.

2.1.1. Balanso turto dalis

Turto A skyriuje Ilgalaikis turtas pateikiami šio turto sudėties rodikliai. Poskyryje A.1. Nematerialusis turtas įrašoma tokio turto (kompiuterinių programų, įsigytų licencijų bei patentų, ūkiui atliktų mokslinių tyrimų, ūkio steigimo ir pertvarkymo išlaidų ir kt.) likutinė vertė.

Ji nustatoma iš minėto turto pradinės (įsigijimo) vertės atėmus jo amortizacijos sumą, sukauptą nuo turto naudojimo pradžios iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Pradinė nematerialiojo turto vertė sužinoma iš 11 sąskaitos Nematerialusis turtas debeto, o sukaupta amortizacija – iš 130 sąskaitos Nematerialiojo turto amortizacija kredito.

Poskyryje A.2. Materialusis turtas parodoma bendra šio turto likutinė vertė, o atskiruose straipsniuose – jo sudėtis. Straipsnyje A.2.1. Žemė įrašoma ūkininkui nuosavybės teise priklausančios žemės pradinė (įsigijimo) vertė. Pirkta žemė įvertinama faktiškomis pirkimo kainomis. Žemę, į kurią atkurtos nuosavybės teisės, rekomenduojama įvertinti galiojančiomis rinkos kainomis arba žemėtvarkos tarnybų nustatytomis kainomis. Analogiškas yra straipsnio A.2.2. Miškas turinys. Šie straipsniai užpildomi atitinkamai iš 120 Žemė ir 121 Miškas sąskaitų debeto. A.2.3.-A.2.6. straipsniuose pateikiama atitinkamų ilgalaikio turto rūšių (pastatų bei kitų statinių, technikos (mašinų bei įrengimų ir autotransporto priemonių) ir kt.) likutinė vertė. Ji apskaičiuojama iš atitinkamo turto pradinės (įsigijimo) vertės atėmus sukauptą nusidėvėjimą. Pradinė turto vertė nustatoma jo įtraukimo į apskaitą metu pagal faktinę atitinkamų objektų įsigijimo (pirkimo), pasigaminimo (užauginimo) arba statybos savikainą. Ilgalaikio materialiojo turto įsigijimo savikainą sudaro jo pirkimo kaina ir šio turto atsivežimo bei parengimo naudoti išlaidos, padarytos iki jo eksploatavimo pradžios. Minėto turto pasigaminimo arba statybos savikaina – tai visos su šio turto sukūrimu susijusios medžiagų sąnaudos, darbuotojų darbo užmokesčio ir kitos išlaidos. Ilgalaikio materialiojo turto perkainota vertė nustatoma perkainojimų metu. Juos rekomenduojama atlikti metų pabaigoje tuomet, kai ilgalaikio turto rinkos vertė būna gerokai didesnė ar mažesnė už apskaitoje pateiktą šio turto vertę. A.2.3. – A.2.6. straipsniuose pateiktų turto rūšių pradinė vertė gaunama iš 122 – 129 sąskaitų debeto, o sukaupto nusidėvėjimo sumos – iš 132 – 139 sąskaitų kredito. A.2.7. straipsnyje Nebaigta statyba ir kiti kapitaliniai darbai pateikiama nebaigtų statyti pastatų bei kitų statinių vertė ir daugiamečių sodinių įveisimo bei auginimo išlaidos. Šis straipsnis užpildomas iš 15 sąskaitos Nebaigtoji statyba ir kiti kapitaliniai darbai debeto.

A.3. poskyryje Finansinis turtas pateikiama bendra ilgalaikio finansinio turto vertė. Jo sudėtis parodyta dviejuose straipsniuose. A.3.1. straipsnyje Finansinės investicijos įrašoma ilgesniam nei vienerių metų laikotarpiui ūkio įsigytų vertybinių opierių (akcijų, obligacijų ir kt.), į kooperatines bendroves įneštų pajų ir kitų ilgalaikių finansinių investicijų (pvz., terminuotų indėlių) suma. Vertybiniai popieriai įkainojami jų įsigijimo kainomis. Piniginiai pajai įvertinami įneštų pinigų suma, o nepiniginiai indėliai – atitinkamų kooperatinių bendrovių įstatuose nustatyta tvarka. Minėtas straipsnis užpildomas iš 16 sąskaitos Ilgalaikės finansinės investicijos debeto. A.3.2. straipsnyje Ilgalaikės skolos ūkiui parodomos pirkėjų ar kitų subjektų skolos ūkiui, kurios turi būti grąžintos ūkiui per ilgesnį nei vienerių metų laiką. Šis straipsnis užpildomas iš 17 sąskaitos Ilgalaikės skolos ūkiui debeto.

B skyrius Trumpalaikis turtas turi keturis poskyrius. B.1. poskyryje Atsargos pateikiama ūkio gamybinei – komercinei veiklai skirto materialiojo turto, sunaudotino per trumpesnį nei vienerių metų laikotarpį, vertė. B.1.1. straipsnyje Medžiagos įrašoma visų gamybos reikalams skirtų pirktų medžiagų (sėklos, pašarų, trąšų, kuro, atsarginių dalių, chemikalų, medikamentų ir kt.) vertė. Ji paprastai nustatoma pagal įsigijimo (pirkimo) savikainą. Šią savikainą sudaro medžiagų pirkimo vertė pirkimo kainomis, atėmus pirkimo nuolaidas, visi su pirkimu susiję mokesčiai, išskyrus PVM, transportavimo, paruošimo naudoti ir kitos išlaidos, susijusios su medžiagų gavimu. Medžiagų straipsnis užpildomas iš 20 sąskaitos Medžiagos debeto. B.1.2. straipsnyje Nebaigtoji gamyba įrašoma gamybos, iš kurios dar negauta produkcija (pvz., pasėlių), vertė. Ji įvertinama normatyvinėmis kainomis. Taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą, šis straipsnis užpildomas iš 23 sąskaitos Nebaigtoji gamyba debeto, o taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą – iš 65 sąskaitos Gamybos suvestinė debeto. B.1.3. straipsnyje Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai pateikiama visų rūšių gyvulių, išskyrus darbinius arklius, paukščių, žvėrelių, žuvų ir bičių šeimų vertė, apskaičiuota pagal normatyvines kainas. Šis straipsnis užpildomas iš 22 sąskaitos Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai debeto. B.1.4. straipsnyje Pagaminta produkcija pateikiama visos likusios ūkyje pagamintos produkcijos, skirtos parduoti ar suvartoti savoms reikmėms, vertė normatyvinėmis kainomis. Šis straipsnis užpildomas iš 21 sąskaitos Produkcija debeto.

B.2. poskyryje Skolos ūkiui pateikiamos skolos, kurios turi būti sugrąžintos ūkiui per ne ilgesnį kaip vieneri metai laikotarpį. B.2.1. straipsnyje Pirkėjų skolos surašomos skolos ūkiui už parduotą produkciją ir suteiktas paslaugas. Jos išreiškiamos gautinų sumų dydžiu, užfiksuotu pardavimų dokumentuose. Šios skolos mažinamos nurašytų beviltiškų skolų dydžiu. Pirkėjų skolos įrašomos į balansą iš 24 sąskaitos Pirkėjų skolos debeto. B.2.2. straipsnyje Išankstinių mokėjimų sumos surašomi sumokėti avansai tiekėjams už iš jų gautinas prekes ir paslaugas. Šis straipsnis užpildomas iš 45 sąskaitos Skolos tiekėjams ir rangovams debeto likučio. B.2.3. straipsnyje Kitos skolos ūkiui surašomos ūkiui priklausančios gauti sumos už pridėtinės vertės mokestį, taip pat iš Valstybinio socialinio draudimo fondo lėšų gautinos pašalpų sumos ir kt. Šis straipsnis užpildomas iš 25 sąskaitos Kitos skolos ūkiui debeto.

B.3. poskyryje Terminuoti indėliai ir kitos investicijos pateikiamos trumpiau nei vieneriems metams investuotos lėšos į terminuotus indėlius bankuose ir vertybinius popierius. Šis rodiklis užpildomas iš 26 sąskaitos Trumpalaikės investicijos debeto.

B.4. poskyryje Lėšos banke ir kasoje įrašoma sąskaitose bankuose ir kasoje nacionaline bei užsienio valiuta laikomų pinigų likučių suma. Užsienio valiuta perskaičiuojama į nacionalinę pagal oficialų nacionalinės valiutos ir užsienio valiutos santykį, galiojantį ataskaitinio laikotarpio pabaigos dieną. Minėtas poskyris užpildomas iš 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje debeto.

Aktyvo C skyriuje Ateinančių laikotarpių (išankstinės) sąnaudos surašomos ataskaitiniais ir ankstesniais metais padarytos išlaidos, kurios susijusios su vėlesnių metų pajamomis (pvz., iš anksto apmokėtos turto nuomos, draudimo, leidinių prenumeratos išlaidos ir kt.). Šis rodiklis užpildomas iš 29 sąskaitos Ateinančių laikotarpių (išankstinės) sąnaudos debeto.

2.1.2. Balanso kapitalo bei skolų dalis

A skyrius Kapitalas turi du poskyrius. A.1. poskyris Pagrindinis kapitalas parodo ūkio nuosavų išteklių sumą gamybinei-komercinei ir kitai ūkinei veiklai vykdyti. Šis poskyris užpildomas iš 30 sąskaitos Pagrindinis kapitalas kredito. A.2. poskyryje Perkainojimo rezervas įrašoma ūkio turto vertės padidėjimo suma, dar nepriskirta pagrindiniam kapitalui. Šis rodiklis užpildomas iš 32 sąskaitos Perkainojimo rezervas kredito.

B skyriuje Dotacijos ir subsidijos parodomas kapitalo subsidijų, gautų ilgalaikio turto forma arba skirtų ilgalaikiam turtui įsigyti, likutis. Šis skyrius užpildomas iš 35 sąskaitos Dotacijos ir subsidijos kredito.

C skyriuje Ilgalaikės skolos pateikiamos skolos, kurias ūkis gali apmokėti po kitų ataskaitinių metų. C.1. poskyryje Paskolos surašomos iš bankų ir kitur gautos ilgalaikės paskolos. Šis rodiklis užpildomas iš 400 sąskaitos Paskolos kredito. C.2. poskyryje Išperkamosios nuomos skolos parodoma šių skolų dalis, mokėtina po kitų ataskaitinių metų. Šis rodiklis užpildomas iš 401 sąskaitos Išperkamosios nuomos skolos kredito. C.3. poskyris Kitos skolos parodo ilgalaikes ūkio skolas, neįrašytas C.1. ir C.2. poskyriuose, ir užpildomas iš 402 sąskaitos Kitos skolos kredito.

D skyrius Trumpalaikės skolos apima ūkio skolas, kurias reikės grąžinti ne vėliau kaip kitais ataskaitiniais metais. D.1. poskyryje Paskolos įrašomas iš banko ir kitur gautų trumpalaikių paskolų likutis. Duomenys imami iš 44 sąskaitos Trumpalaikės paskolos kredito. D.2. poskyryje Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis parodoma ilgalaikių banko paskolų, išperkamosios nuomos skolų ir kitų ilgalaikių skolų (pvz., skolų tiekėjams bei rangovams) suma, apmokėtina ne vėliau kaip kitais ataskaitiniais metais. Ši suma nustatoma pagal 43 sąskaitos Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis kredito duomenis. D.3. poskyris Skolos tiekėjams ir rangovams parodo ūkio trumpalaikes skolas už pirktas materialines vertybes ir gautas paslaugas. Užpildomas iš 45 sąskaitos Skolos tiekėjams ir rangovams kredito likučio. D.4. poskyris Pirkėjų avansai parodo ūkio skolą pirkėjams dėl išankstinių mokėjimų už parduotinas prekes ir suteiktinas paslaugas. Šis rodiklis užpildomas pagal 240 sąskaitos Pirkėjai kredito likučio duomenis. D.5. poskyris Kitos skolos apima trumpalaikes skolas valdžios įstaigoms už mokesčius (pajamų mokestį, pridėtinės vertės mokestį ir kt.), skolas samdomiems darbuotojams už darbo užmokestį, skolas socialinio bei sveikatos draudimo įstaigoms ir kitas nepaminėtas trumpalaikes skolas. 5.1. straipsnis Mokesčiai užpildomas iš 470 Pardavimo PVM ir 473 sąskaitų Skolos už pajamų ir kitus mokesčius kredito, 5.2. straipsnis Atlyginimai – iš 46 sąskaitos Skolos už darbą kredito, 5.3. straipsnis Socialinis ir sveikatos draudimas – iš 471 Skolos SODRAI ir 472 Skolos ligonių kasai sąskaitų kredito, 5.4. straipsnis Kiti kreditoriai – iš 48 sąskaitos Kitos trumpalaikės skolos kredito.

E skyriuje Ateinančių laikotarpių (išankstinės) pajamos rodomos ūkio gautos lėšos, kurias bus galima priskirti uždirbtoms pajamoms tik kitais ataskaitiniais laikotarpiais (pvz., iš anksto gauti pinigai už pastatų, mašinų ar kito turto nuomą ir pan.). Šis rodiklis užpildomas iš 49 sąskaitos Ateinančių laikotarpių (išankstinės) pajamos kredito.

Po balanso papildomai pateikiama informacija apie ūkiui priklausančio ilgalaikio turto sukaupto nusidėvėjimo sumas pagal turto rūšis, taip pat informacija apie ūkio išsinuomotą turtą pagal jo rūšis. Nusidėvėjimo sumos įrašomos pagal 13 sąskaitos Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) subsąskaitų duomenis, o duomenys apie išsinuomotą turtą – iš nuomos sutarčių.

2.2. Ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaita ir jos pozicijų paaiškinimai

Ši ataskaita parodo pinigine išraiška gamybinius ir finansinius ūkio veiklos rezultatus per ataskaitinį laikotarpį. Ataskaitos forma pateikta 2 lentelėje.

1 eilutėje pateikiama bendra ūkyje pagamintos produkcijos pardavimo pajamų suma. Atskirose šio rodiklio eilutėse surašomos pardavimo pajamos pagal gamybinės veiklos rūšis (pvz., 1.1 eil. – augalininkystės produkcijos pardavimo pajamos, 1.2 eil. – gyvulių, paukščių ir žvėrelių pardavimo pajamos, 1.3 eil. – kitos gyvulininkystės produkcijos pardavimo pajamos ir t. t.). Minėti rodikliai užpildomi pagal 50 sąskaitos Pardavimų pajamos subsąskaitų kredito duomenis.

2 eilutėje rodomas ūkyje pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos vertės pokytis per ataskaitinį laikotarpį, t. y. šio turto vertės padidėjimas arba sumažėjimas laikotarpio pabaigoje< palyginti su jo pradžia. Produkcijos vertės pokytis nustatomas iš 21 sąskaitos Produkcija debeto likučio laikotarpio pabaigoje atėmus jos debeto likutį laikotarpio pradžioje. Analogiškai apskaičiuojamas ir nebaigtosios gamybos vertės pokytis iš 23 sąskaitos Nebaigtoji gamyba debeto (taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą) arba iš 65 sąskaitos Gamybos suvestinė debeto (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą).

3 eilutėje iš 22 sąskaitos Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai įrašomas gyvulių, paukščių, bičių, žvėrelių, žuvų ir kitų gyvūnų vertės padidėjimas arba sumažėjimas per ataskaitinį laikotarpį, atėmus iš šios sąskaitos debeto likučio laikotarpio pabaigoje jos debeto likutį laikotarpio pradžioje.

4 eilutėje įrašoma savos gamybos produkcijos, suvartotos ūkio reikmėms (sėjai, gyvulių šėrimui ir pan.) ir asmeninėms ūkininko reikmėms (maistui ir pan.), vertė. Ji nustatoma iš 560 sąskaitos Augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos suvartojimas kredito apyvartos.

2 lentelė

Ūkininko ūkis

(vardas, pavardė)

Ūkio registracijos Nr. __________

Adresas

ŪKININKO ŪKIO VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA (Lt)

_____________ m.	d.

Rodikliai	Ataskaitinis laikotarpis	Praėjęs ataskaitinis laikotarpis
1. Pardavimo pajamos (1.1. … 1.7. eil.)
1.1. Iš augalininkystės
1.2. Iš gyvulių, paukščių ir žvėrelių pardavimo
1.3. Iš kitos gyvulininkystės produkcijos pardavimo
1.4. Iš žemės ūkio ir žuvininkystės produkcijos perdirbimo
1.5. Iš paslaugų žemės ūkiui
1.6. Iš turizmo
1.7. Iš kitos veiklos
2. Pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos vertės padidėjimas (sumažėjimas)
3. Gyvulių, paukščių ir žvėrelių vertės padidėjimas (sumažėjimas)
4. Ūkio ir asmeninėms reikmėms suvartota produkcija
5. Ūkio ir asmeninėms reikmėms sunaudoti gyvuliai, paukščiai ir žvėreliai
6. BENDROJI PRODUKCIJA (1 … 5 eil.)
7. Kintamosios ūkio sąnaudos
8. Gyvulių, paukščių ir žvėrelių pirkimai
9. BENDRASIS GAMYBINIS PELNAS (NUOSTOLIS) (6 eil. – 7 eil. – 8 eil.)
10. Pastoviosios ūkio sąnaudos
11. PELNAS (NUOSTOLIS), NEATSKAIČIUS NUSIDĖVĖJIMO (9 eil. – 10 eil.)
12. Ilgalaikio turto nusidėvėjimo sąnaudos
13. GAMYBINĖS – KOMERCINĖS VEIKLOS PELNAS (NUOSTOLIS) (11 eil. – 12 eil.)
14. Finansinės ir investicinės veiklos pelnas (nuostolis)
15. Kitas pelnas ar nuostolis
16. GRYNASIS PELNAS (NUOSTOLIS) (13 … 15 eil.)

Ūkininko parašas

5 eilutėje iš 561 sąskaitos Gyvulių ir paukščių sunaudojimas kredito apyvartos įrašoma ūkio ir ūkininko reikmėms sunaudotų gyvulių, paukščių, žvėrelių bei kitų gyvūnų vertė.

6 eilutėje pateikiama bendrosios produkcijos vertė. Ji apskaičiuojama prie pardavimo pajamų pridedant ūkio bei ūkininko reikmėms suvartotos produkcijos bei sunaudotų gyvulių vertę, taip pat savos gamybos atsargų (produkcijos, nebaigtosios gamybos ir gyvulių, paukščių bei žvėrelių) vertės padidėjimą ir atimant šių atsargų vertės sumažėjimą. Apskaičiavimas atliekamas pagal 1-5 eilučių duomenis.

7 eilutėje iš 61 sąskaitos Kintamosios sąnaudos debeto įrašoma kintamųjų ūkio sąnaudų (sėklos, pašarų, trąšų, degalų ir kt.) suma.

8 eilutėje iš 22 sąskaitos Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai debeto (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą) arba iš 601 sąskaitos Gyvulių, paukščių ir žvėrelių pirkimai debeto (taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą) įrašomos gyvulių, paukščių, žvėrelių ir kitų gyvūnų pirkimo sąnaudos.

9 eilutėje apskaičiuojamas bendrasis gamybinis pelnas. Jis gaunamas iš bendrosios produkcijos vertės atimant kintamąsias ūkio sąnaudas ir gyvulių bei kitų gyvūnų pirkimo sąnaudas. Skaičiuojama pagal 6-8 eilučių duomenis.

10 eilutėje iš 621-626 sąskaitų debeto įrašomos pastoviosios ūkio sąnaudos (žemės mokesčio bei nuomos, turto draudimo ir kt.) be turto nusidėvėjimo (amortizacijos) sumos per ataskaitinį laikotarpį. Pastaroji suma iš 620 sąskaitos Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) debeto įrašoma į 12 eilutę.

11 eilutėje apskaičiuojamas pelnas ar nuostolis, neatskaičius nusidėvėjimo. Šis rodiklis gaunamas iš 9 straipsnyje parodyto bendrojo gamybinio pelno ar nuostolio atimant 10 eilutėje įrašytas pastoviąsias ūkio sąnaudas (be nusidėvėjimo).

13 eilutėje apskaičiuojamas gamybinės – komercinės veiklos pelnas ar nuostolis iš 11 eilutėje pateikto pelno ar nuostolio atimant 12 eilutėje įrašytas turto nusidėvėjimo sąnaudas.

14 eilutėje įrašomas finansinės ir investicinės veiklos pelnas ar nuostolis. Jis apskaičiuojamas kaip 53 sąskaitos Finansinės ir investicinės veiklos pajamos kredite sukauptų pajamų (palūkanų už banke laikomus pinigus, gautų (ar gautinų) dividendų už akcijas bei pajus, iš pirkėjų už pavėluotus atsiskaitymus gautų baudų bei delspinigių ir kt.) ir 63 sąskaitos Finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos debete sukauptų sąnaudų (nurašytų beviltiškų skolų, sumokėtų palūkanų ir kt.) skirtumas.

15 eilutėje rašomas iš kitos ūkio veiklos (ilgalaikio turto nurašymo, turto nuomos ir kt.) ir netikėtų įvykių gautas pelnas ar nuostolis. Jis apskaičiuojamas kaip 54 sąskaitos Kitos veiklos ir neįprastinės pajamos kredite sukauptų pajamų ir 64 sąskaitos Kitos veiklos sąnaudos ir netektys debete surašytų sąnaudų skirtumas.

16 eilutėje įrašoma grynojo pelno ar nuostolio suma. Ji apskaičiuojama kaip 13, 14 ir 15 eilutėse pateiktų pelno ar nuostolio rodiklių dydžio suma.

2.3. Ūkininko ūkio pinigų srautų ataskaita ir jos pozicijų paaiškinimai

Pinigų srautų ataskaitoje pateikiama informacija apie ūkininko ūkio pinigų ir pinigų ekvivalentų pasikeitimus per ataskaitinį laikotarpį. Ūkininkams rekomenduojama pasirinkti, kaip rengti Pinigų srautų ataskaitą – netiesioginiu ar tiesioginiu būdu. Šie ataskaitos rengimo būdai skiriasi tik pinigų srautų iš pagrindinės veiklos pateikimu. Pinigų srautai iš investicinės ir finansinės veiklos vienodai pateikiami, tiek rengiant ataskaitą tiesioginiu, tiek netiesioginiu būdais.

Pinigų srautų iš pagrindinės veiklos pateikimas netiesioginiu būdu (3 lentelė).

Šiuo būdu skaičiuojant pinigų srautus iš pagrindinės veiklos, koreguojama grynojo pelno arba nuostolio suma, apskaičiuota Ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaitos 16 eilutėje Grynasis pelnas (nuostolis). Jei ūkis gavo pelną, Pinigų srautų ataskaitos 1.1 eilutėje įrašoma teigiama suma, o jei gavo nuostolį – neigiama suma.

3 lentelė

Ūkininko ūkis

Ūkio registracijos Nr.___________

Adresas

ŪKININKO ŪKIO PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA (Lt)

(netiesioginiu būdu)

Rodikliai	Ataskaitinis laikotarpis	Praėjęs ataskaitinis laikotarpis
1. Pinigų srautai iš pagrindinės veiklos
1.1. Grynasis pelnas (+) arba nuostolis (-)
1.2. Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) (+)
1.3. Finansinės ir investicinės veiklos rezultatas: nuostolis (+) arba pelnas (-)
1.4. Atsargų vertės pokytis: sumažėjimas (+) arba padidėjimas (-)
1.5. Pardavimų skolų ūkiui pokytis: sumažėjimas (+) arba padidėjimas (-)
1.6. Ūkio pirkimų skolų pokytis: padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-)
1.7. Kitų trumpalaikių skolų ūkiui pokytis: sumažėjimas (+) arba padidėjimas (-)
1.8. Kitų trumpalaikių ūkio skolų pokytis: padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (1.1.– 1.8.)
2. Pinigų srautai iš investicinės veiklos
2.1. Ilgalaikio turto pardavimas (+)
2.2. Ilgalaikio turto pirkimas (-)
2.3. Investicijų pardavimas (+)
2.4. Investicijų įsigijimas (-)
2.5. Terminuotų indėlių paėmimas (+)
2.6. Terminuotų indėlių įnešimas (-)
2.7. Gauti dividendai ir palūkanos (+)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (2.1.– 2.7.)
3. Pinigų srautai iš finansinės veiklos
3.1. Gauta iš paramos fondų (+)
3.2. Gauta paskolų (+)
3.3. Grąžinta paskolų (-)
3.4. Sumokėta palūkanų (-)
3.5. Ūkio narių pinigų įnešimas (+)
3.6. Pinigų išmokėjimas ūkio nariams (-)
3.7. Kiti pinigų gavimai (+)
3.8. Kiti pinigų išmokėjimai (-)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (3.1.–3.8.)
Pinigų padidėjimas arba sumažėjimas per laikotarpį
Pinigų likutis laikotarpio pradžioje
Pinigų likutis laikotarpio pabaigoje

Ūkininko parašas

Grynojo pelno arba nuostolio suma pirmiausiai koreguojama nepiniginių išlaidų – ilgalaikio turto nusidėvėjimo (amortizacijos) suma. Ši suma įrašoma į Pinigų srautų ataskaitos 1.2 eilutę iš Ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaitos 12 eilutės Ilgalaikio turto nusidėvėjimo sąnaudos.

Kadangi grynojo pelno ar nuostolio suma parodo finansinį rezultatą iš visos, o ne tik pagrindinės ūkio veiklos, todėl teisingam pinigų srautų iš pagrindinės veiklos apskaičiavimui reikia atimti finansinės ir investicinės veiklos pelno sumą arba pridėti nuostolio sumą. Duomenys šiam koregavimui randami Ūkininko ūkio veiklos rezultatų ataskaitos 14 eilutėje Finansinės ir investicinės veiklos pelnas (nuostolis).

Per ataskaitinį laikotarpį atsargoms pirkti išleistų pinigų suma neatsispindi grynojo pelno (nuostolio) sumoje. Todėl šią sumą reikia koreguoti atsargų vertės pokyčio suma: atsargų vertei padidėjus per ataskaitinį laikotarpį, padidėjimo suma atimama iš grynojo pelno (nuostolio) sumos, nes rodo pinigų išleidimą atsargoms įsigyti; atsargų vertei per ataskaitinį laikotarpį sumažėjus, atitinkama suma pridedama prie grynojo pelno (nuostolio) sumos, nes reiškia, kad pinigai nebuvo išleisti. Atsargų vertės pokytis apskaičiuojamas lyginant Ūkininko ūkio balanso Turto dalies B.1. poskyrio Atsargos rodiklius ataskaitinio laikotarpio pabaigoje su analogiškais rodikliais ataskaitinio laikotarpio pradžioje.

Netiesioginiu būdu skaičiuojant pinigų srautus iš pagrindinės veiklos, grynąjį pelną (nuostolį) reikia koreguoti pardavimų ir pirkimų bei kitų skolų pokyčių sumomis.

Pardavimų ir kitų trumpalaikių skolų ūkiui pokyčio sumos apskaičiuojamos lyginant Ūkininko ūkio balanso Turto dalies B.2. poskyrio Skolos ūkiui rodiklius ataskaitinio laikotarpio pabaigoje su analogiškais rodikliais ataskaitinio laikotarpio pradžioje. Skolų ūkiui padidėjimo suma yra atimama, o sumažėjimo – pridedama.

Ūkio pirkimų ir kitų trumpalaikių skolų pokyčio sumos apskaičiuojamos lyginant Ūkininko ūkio balanso Kapitalo ir skolų dalies D skyriaus Trumpalaikės skolos rodiklius ataskaitinio laikotarpio pabaigoje su analogiškais rodikliais ataskaitinio laikotarpio pradžioje. Ūkio skolų padidėjimo suma yra pridedama, o sumažėjimo – atimama.

Susumavus (+, -) pateiktus rodiklius apskaičiuojamas iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) iš pagrindinės veiklos.

Pinigų srautų iš pagrindinės veiklos pateikimas tiesioginiu būdu (4 lentelė).

Pinigų srautų ataskaitoje, sudaromoje tiesioginiu būdu, pinigų srautai iš pagrindinės veiklos pateikiami pinigų apskaitos duomenų sukauptos informacijos pagrindu.

Pinigų srautai iš pagrindinės veiklos – tai pinigų gavimai ir išmokėjimai, vykdant pagrindinę įmonės veiklą. Patogiausia šią ataskaitos dalį užpildyti sąskaitų, koresponduojančių su 27 sąskaita Pinigai bankuose ir kasoje, apyvartų per ataskaitinį laikotarpį duomenimis:

gauta iš pirkėjų – iš 24 sąskaitos Pirkėjų skolos kredito;

gauta iš kitų skolininkų – iš 251 SODROS skolos ir 252 Kitos skolos sąskaitų kredito;

gauta iš iždo PVM – iš 250 sąskaitos Skolos už pirkimo PVM kredito;

sumokėta tiekėjams – iš 45 sąskaitos Skolos tiekėjams ir rangovams debeto;

sumokėta į iždą PVM – iš 470 sąskaitos Pridėtinės vertės mokestis debeto;

sumokėta darbo užmokesčio – iš 46 sąskaitos Skolos už darbą debeto;

sumokėta socialiniam ir sveikatos draudimui – iš 471 Skolos SODRAI ir 472 Skolos ligonių kasai sąskaitų debeto;

kitos pinigų išmokos (pvz., sumokėta žemės nuoma) – iš 623 Žemės ar kito turto nuoma ar kitų sąskaitų debeto.

Šie duomenys gali būti užpildomi ir iš 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos duomenų.

Susumavus (+, -) pateiktus rodiklius apskaičiuojamas iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) iš pagrindinės veiklos.

Pinigų srautų iš investicinės veiklos pateikimas (3 ir 4 lentelės).

4 lentelė

Ūkininko ūkis

Ūkio registracijos Nr._________

Adresas

ŪKININKO ŪKIO PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA (Lt)

(tiesioginiu būdu)

Rodikliai	Ataskaitinis laikotarpis	Praėjęs ataskaitinis laikotarpis
1. Pinigų srautai iš pagrindinės veiklos
1.1. Gauta iš pirkėjų (+)
1.2. Gauta iš kitų skolininkų (+)
1.3. Gauta iš iždo PVM (+)
1.4. Kiti pinigų gavimai (+)
1.5. Sumokėta tiekėjams (-)
1.6. Sumokėta į iždą PVM (-)
1.7. Sumokėta darbo užmokesčio (-)
1.8. Sumokėta socialiniam ir sveikatos draudimui (-)
1.9. Kitos pinigų išmokos (-)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (1.1. – 1.9.)
2. Pinigų srautai iš investicinės veiklos
2.1. Ilgalaikio turto pardavimas (+)
2.2. Ilgalaikio turto pirkimas (-)
2.3. Investicijų pardavimas (+)
2.4. Investicijų įsigijimas (-)
2.5. Terminuotų indėlių paėmimas (+)
2.6. Terminuotų indėlių įnešimas (-)
2.7. Gauti dividendai ir palūkanos (+)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (2.1–2.7.)
3. Pinigų srautai iš finansinės veiklos
3.1. Gauta iš paramos fondų (+)
3.2. Gauta paskolų (+)
3.3. Grąžinta paskolų (-)
3.4. Sumokėta palūkanų (-)
3.5. Ūkio narių pinigų įnešimas (+)
3.6. Pinigų išmokėjimas ūkio nariams (-)
3.7. Kiti pinigų gavimai (+)
3.8. Kiti pinigų išmokėjimai (-)
Iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) (3.1–3.8.)
Pinigų padidėjimas arba sumažėjimas per laikotarpį
Pinigų likutis laikotarpio pradžioje
Pinigų likutis laikotarpio pabaigoje

Ūkininko parašas

Investicinės veiklos pinigų srautai ataskaitoje pateikiami atskirai, nes jie parodo pinigų sumas, per ataskaitinį laikotarpį išleistas įsigyti ištekliams, kurie uždirbs pajamas (kartu ir pinigus) ateityje, taip pat pinigų įplaukas, perleidžiant tokius išteklius.

Ilgalaikio turto pardavimo straipsnyje parodoma pinigų suma, gauta pardavus ilgalaikį turtą, jei jį įsigyjant nebuvo numatyta, kad jis skirtas pardavimui.

Pinigų išmokos ilgalaikio turto pirkimui – tai pinigų suma, per ataskaitinį laikotarpį sumokėta įsigyjant ilgalaikį turtą.

Investicijų pardavimas – tai pinigų įplaukos, pardavus ne pardavimui įsigytus kitų įmonių nuosavybės dokumentus (akcijas, pajus).

Investicijų įsigijimas – tai pinigų išmokos, įsigijus ne pardavimui skirtus kitų įmonių nuosavybės dokumentus (akcijas, pajus).

Gauti dividendai ir palūkanos – pinigų sumos, gautos už ūkio turimas kitų įmonių akcijas ir pajus bei už ūkio sąskaitose banke laikomus pinigus.

Šie ataskaitos rodikliai užpildomi iš 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos.

Susumavus (+, -) pateiktus rodiklius apskaičiuojamas iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) iš investicinės veiklos.

Pinigų srautų iš finansinės veiklos pateikimas (3 ir 4 lentelės).

Pinigų srautai iš finansinės veiklos parodo, kaip ūkis naudojasi išoriniais finansavimo šaltiniais. Šie pinigų srautai parodo pinigų įplaukas, kurios ateityje pareikalaus atitinkamų pinigų išmokų.

Gauta iš paramos fondų suma įrašoma iš 35 sąskaitos Dotacijos ir subsidijos kredito arba 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos.

Gauta paskolų ir grąžinta paskolų – tai pinigų gavimai ir išmokėjimai, susiję su kreditinėmis operacijomis. Gautų paskolų suma įrašoma iš 40 Ilgalaikės skolos ir 44 Trumpalaikės paskolos sąskaitų kredito, o grąžintų paskolų suma – iš 43 Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis ir 44 Trumpalaikės paskolos sąskaitų debeto. Šiuos duomenis galima rasti ir 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinėje apskaitoje.

Ūkininko sumokėtos palūkanos mažina pinigų srautus iš finansinės veiklos, todėl įrašomos su minuso ženklu. Jų sumą rasime 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje ataskaitinio laikotarpio operacijose.

Ūkio narių pinigų įnešimas – jų iniciatyva vykdomas papildomas ūkio finansavimas. Duomenys užpildomi iš 310 sąskaitos Ūkininko ir ūkio narių įnašai kredito apyvartos per ataskaitinį laikotarpį, atmetus įnešimus natūra (pvz., ilgalaikiu turtu, gyvuliais, atsargomis), arba 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos.

Pinigų išmokėjimas ūkio nariams – ūkio narių pinigų išėmimai. Informacija įrašoma iš 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos.

Kiti pinigų gavimai ir kiti pinigų išmokėjimai – pinigų sumos, gautos ar sumokėtos dėl kitų nei aptartos aukščiau operacijų. Rodiklis užpildomas iš 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje analitinės apskaitos.

Susumavus (+, -) pateiktus rodiklius apskaičiuojamas iš viso pinigų padidėjimas (+) arba sumažėjimas (-) iš finansinės veiklos.

Pinigų padidėjimas arba sumažėjimas per laikotarpį (3 ir 4 lentelės) – tai bendra suma pinigų padidėjimo (+) ar sumažėjimo (-) iš pagrindinės, investicinės ir finansinės veiklos.

Pinigų likutis laikotarpio pradžioje ir pinigų likutis laikotarpio pabaigoje – tai 27 sąskaitos Pinigai bankuose ir kasoje likučiai atitinkamai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje. Pinigų likučių sumos turi sutapti su balanso pinigų straipsnių informacija.

Pinigų padidėjimo arba sumažėjimo per laikotarpį suma turi sutapti su skirtumu tarp pinigų likučio laikotarpio pabaigoje ir pinigų likučio laikotarpio pradžioje.

3. ŪKININKO ŪKIO PAVYZDINIS SĄSKAITŲ PLANAS, JO PAAIŠKINIMAI IR SVARBIAUSIOS SĄSKAITŲ KORESPONDENCIJOS

3.1. Ūkininko ūkio buhalterinės apskaitos pavyzdinis sąskaitų planas

SĄSKAITŲ KLASĖS
Sąskaitos	Subsąskaitos
1 klasė ILGALAIKIS TURTAS
11 Nematerialusis turtas
12 Ilgalaikis materialusis turtas	120 Žemė

121 Miškas

122 Gamybiniai pastatai ir kiti statiniai

123 Technika

124 Daugiamečiai sodiniai

125 Darbiniai gyvuliai

126 Įrankiai, inventorius ir kitas turtas

127 Negamybiniai pastatai ir kiti statiniai

128 Išnuomotas turtas

129 Nenaudojamas turtas
13 Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija)	130 Nematerialiojo turto amortizacija

132 Gamybinių pastatų ir kitų statinių nusidėvėjimas

133 Technikos nusidėvėjimas

134 Daugiamečių sodinių nusidėvėjimas

135 Darbinių gyvulių nusidėvėjimas

136 Įrankių, inventoriaus ir kito turto nusidėvėjimas

137 Negamybinių pastatų ir kitų statinių nusidėvėjimas

138 Išnuomoto turto nusidėvėjimas

139 Nenaudojamo turto nusidėvėjimas
15 Nebaigtoji statyba ir kiti kapitaliniai darbai	150 Statyba

151 Daugiamečių sodinių įveisimas ir auginimas
16 Ilgalaikės finansinės investicijos	160 Akcijos ir obligacijos

161 Pajai
17 Ilgalaikės skolos ūkiui
2 klasė TRUMPALAIKIS TURTAS
20 Medžiagos	200 Pirkta sėkla

201 Pirkti pašarai

202 Trąšos ir kalkės

203 Pesticidai

204 Biopreparatai ir medikamentai

205 Kuras
206 Tara

207 Atsarginės dalys

208 Statybinės medžiagos

209 Kitos medžiagos
21 Produkcija	210 Praeitų metų gamybos produkcija

211 Ataskaitinių metų gamybos produkcija
22 Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai	220 Galvijai

221 Kiaulės

222 Arklių prieauglis

223 Avys ir ožkos

224 Paukščiai

225 Bičių šeimos

226 Žvėreliai

227 Žuvys

228 Kiti gyvūnai
23 Nebaigtoji gamyba (naudojama taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą)
24 Pirkėjų skolos	240 Pirkėjai

241 Gauti vekseliai

242 Abejotinos pirkėjų skolos
25 Kitos skolos ūkiui	250 Skolos už pirkimo pridėtinės vertės mokestį

251 SODROS skolos

252 Kitos skolos
26 Trumpalaikės investicijos	260 Terminuoti indėliai

261 Kitos investicijos
27 Pinigai bankuose ir kasoje	270 Sąskaitos bankuose nacionaline valiuta

271 Sąskaitos bankuose užsienio valiuta

272 Kasa

273 Kitos lėšos
29 Ateinančių laikotarpių (išankstinės) sąnaudos
3 klasė ŪKIO KAPITALAS
30 Pagrindinis kapitalas
31 Kapitalo papildymas ūkininko ir ūkio narių įnašais ir paėmimai	310 Ūkininko ir ūkio narių įnašai

311 Paėmimas asmeninėms reikmėms
32 Perkainojimo rezervas
34 Finansiniai rezultatai
35 Dotacijos ir subsidijos	350 Iš ES fondų

351 Iš valstybės

352 Kita parama ir labdara
4 klasė ŪKIO SKOLOS
40 Ilgalaikės skolos	400 Paskolos

401 Išperkamosios nuomos skolos

402 Kitos skolos
43 Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis	430 Paskolos

431 Išperkamosios nuomos skolos

432 Kitos skolos
44 Trumpalaikės paskolos
45 Skolos tiekėjams ir rangovams	450 Skolos tiekėjams ir rangovams

451 Išduoti vekseliai
46 Skolos už darbą
47 Mokesčių skolos	470 Pridėtinės vertės mokestis

471 Skolos SODRAI

472 Skolos ligonių kasai

473 Skolos už pajamų ir kitus mokesčius
48 Kitos trumpalaikės skolos
49 Ateinančių laikotarpių (išankstinės) pajamos
5 klasė PAJAMOS
50 Pardavimų pajamos	500 Augalininkystės produkcijos pardavimo pajamos

501 Gyvulių, paukščių ir žvėrelių pardavimo pajamos

502 Kitos gyvulininkystės produkcijos pardavimo pajamos

503 Perdirbimo produktų pardavimo pajamos

504 Žemės ūkio paslaugų pardavimo pajamos

505 Turizmo pajamos

506 Kitos pajamos
53 Finansinės ir investicinės veiklos pajamos	530 Ataskaitiniam laikotarpiui priskirtos subsidijos ir dotacijos

531 Banko palūkanos

532 Teigiamas valiutų kurso pasikeitimas

533 Baudos ir delspinigiai

534 Kitos pajamos
54 Kitos veiklos ir neįprastinės pajamos	540 Pajamos iš ilgalaikio turto

541 Nuomos pajamos

542 Kitos pajamos

543 Neįprastinės pajamos
56 Gyvulių ir produkcijos suvartojimas ūkio ir asmeninėms reikmėms	560 Augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos suvartojimas

561 Gyvulių ir paukščių sunaudojimas

562 Kitos produkcijos suvartojimas
6 klasė SĄNAUDOS
60 Parduotų prekių savikaina (naudojama taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą)	600 Parduotos augalininkystės produkcijos savikaina

601 Parduotų gyvulių, paukščių ir žvėrelių savikaina

602 Parduotos kitos gyvulininkystės produkcijos savikaina

603 Parduotų perdirbimo produktų savikaina

604 Žemės ūkio suteiktų paslaugų savikaina

605 Turizmo paslaugų savikaina

606 Kitų parduotų prekių savikaina
60 Pirkimai (naudojama taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą)	600 Medžiagų pirkimai

601 Gyvulių, paukščių ir žvėrelių pirkimai
61 Kintamosios sąnaudos	610 Sėkla ir sodmenys

611 Pašarai

612 Trąšos ir kalkės

613 Chemikalai

614 Biopreparatai ir medikamentai

615 Degalai

616 Elektra, vanduo ir dujos

617 Darbo apmokėjimas, socialinis ir sveikatos draudimas

618 Statybinės ir remonto medžiagos

619 Kitos sąnaudos
62 Pastoviosios sąnaudos	620 Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija)

621 Ilgalaikio materialiojo turto remontas

622 Žemės mokestis

623 Žemės ar kito turto nuoma

624 Turto draudimas

625 Darbo apmokėjimas, socialinis ir sveikatos draudimas

626 Kitos sąnaudos

627 Bendrosios ūkio sąnaudos
63 Finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos	631 Palūkanos

632 Neigiamas valiutų kurso pasikeitimas

633 Baudos ir delspinigiai

634 Kitos sąnaudos
64 Kitos veiklos sąnaudos ir netektys	640 Ilgalaikio turto likvidavimo sąnaudos

641 Išnuomoto turto sąnaudos

642 Netektys
65 Gamybos suvestinė (naudojama taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą)	650 Augalininkystė

651 Mėsos gyvulininkystė

652 Kita gyvulininkystė

653 Žuvininkystė

654 Savos produkcijos perdirbimas

655 Paslaugos žemės ūkiui

656 Ne žemės ūkio veikla

3.2. Ūkininko ūkio pavyzdinio sąskaitų plano paaiškinimai ir svarbiausios sąskaitų korespondencijos

1 klasė. ILGALAIKIS TURTAS

11 sąskaita Ilgalaikis nematerialusis turtas skirta materialaus pavidalo neturinčio ilgiau nei vienerius metus naudojamo turto apskaitai. Tokį turtą sudaro ūkininko ūkio steigimo išlaidos (dokumentų rengimo, užmokesčio už konsultacijas, registravimo išlaidos), patentai, licencijos, kompiuterinės programos, teisės naudotis mokslinių tyrimų rezultatais, kapitalizuotos palūkanos už gautas paskolas ilgalaikiam materialiajam turtui įsigyti ir statyti. Kiekvieno turto objekto apskaita tvarkoma atskiroje analitinėje sąskaitoje jo įsigijimo verte.

Turto likutis registruojamas sąskaitos debete.

Ši sąskaita debetuojama:

įskaitant į nematerialiojo turto sąskaitą ūkio steigimo išlaidas (K 27);

įsigyjant patentus, licencijas ir kitas ilgalaikes teises (K 27, 48);

įsigyjant kitą nematerialųjį turtą (K27, 48);

kapitalizuojant palūkanas už gautas paskolas ilgalaikiam turtui įsigyti ar statyti (K 63).

Ši sąskaita kredituojama:

nurašant visiškai amortizuotą ilgalaikį nematerialųjį turtą (D 13);

nurašant nevisiškai amortizuotą ilgalaikį nematerialųjį turtą (D 13, 64);

kapitalizuotų palūkanų suma didinant ilgalaikio materialiojo turto įsigijimo vertę (D 12).

12 sąskaita Ilgalaikis materialusis turtas skirta ūkininko ūkiui nuosavybės (patikėjimo) teise priklausančio ar išperkamosios nuomos teise valdomo ilgalaikio materialiojo turto apskaitai. Šis turtas apskaitoje įvertinamas faktine įsigijimo (pasigaminimo) verte. Ją sudaro tiekėjui sumokėta ar mokėtina suma be PVM ir visos pristatymo bei parengimo naudoti išlaidos iki naudojimo pradžios. Išperkamosios nuomos sutarčių pagrindu valdomas turtas parodomas tokia verte, kuri numatyta šio turto nuomos sutartyje, ūkyje išauginti darbiniai arkliai – jų išauginimo išlaidų suma. Kai ilgalaikis materialusis turtas įsigytas iš paskolos lėšų ar išperkamosios nuomos pagrindu, į jo vertę taip pat įskaitoma kapitalizuotų palūkanų suma, sukaupta iki šio turto naudojimo pradžios. Jei ilgalaikis materialusis turtas pastatytas ar pagamintas ūkyje, jo statybos (pagaminimo) savikainą sudaro statybos ir kitų medžiagų, sunaudotų statant ar gaminant šį turtą, įsigijimo vertė ir kitos statybos ar gaminimo išlaidos.

Ilgalaikio materialiojo turto vertė, įrašyta 12 sąskaitoje, gali keistis jį perkainojus, jei šio turto rinkos vertė didesnė ar mažesnė negu apskaitoje nurodyta jo pirkimo ar pasigaminimo savikaina.

Ilgalaikis materialusis turtas 12 sąskaitoje grupuojamas pagal subsąskaitas, o analitinė apskaita tvarkoma pagal kiekvieną turto objektą arba vienarūšio turto grupes.

Ilgalaikio materialiojo turto likutis registruojamas sąskaitos debete.

Ši sąskaita debetuojama:

įsigijus ilgalaikį materialųjį turtą, faktine jo įsigijimo suma (K 27, 40, 45, 46, 47, 48);

perkėlus arklių prieauglį į darbinių gyvulių grupę (K 22);

baigus savo jėgomis statyti pastatus ir kitus objektus, faktine išlaidų suma (K 15);

perkėlus ilgalaikį materialųjį turtą į išnuomoto, nenaudojamo turto grupę (K 12);

padidėjus ilgalaikio materialiojo turto vertei dėl jo perkainojimo (K 32);

skaičius į ilgalaikio materialiojo turto vertę kapitalizuotų palūkanų sumą už paskolos lėšomis ir išperkamosios nuomos pagrindu įsigytą turtą, susikaupusią iki jo naudojimo pradžios (K 11).

Ši sąskaita kredituojama:

nurašius visiškai nudėvėtą turtą (D 13);

nurašius nevisiškai nudėvėtą turtą (D 13, 64);

sumažėjus ilgalaikio materialiojo turto vertei dėl jo perkainojimo (D 30).

13 sąskaita Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) skirta ilgalaikio turto vertės sumažėjimui dėl nusidėvėjimo (amortizacijos) registruoti. Sąskaitos kredito likutis rodo turimo ilgalaikio turto nusidėvėjimo (amortizacijos) sumą, sukauptą nuo to turto naudojimo pradžios.

Nusidėvėjimą (amortizaciją) galima apskaičiuoti vieną kartą per metus prieš metinės finansinės atskaitomybės sudarymą, o prireikus ir dažniau.

Nusidėvėjimas (amortizacija) skaičiuojamas vadovaujantis LR Vyriausybės 1998 m. liepos 30 d. nutarimu Nr. 955 patvirtinta „Ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimo ir jo remonto darbų apskaitos tvarka“ ir LR ūkio ministro ir LR finansų ministro 1999 m. gruodžio 24 d. įsakymu Nr. 428/301 „Dėl ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų patvirtinimo“.

Ilgalaikio turto nusidėvėjimas (amortizacija) sąskaitoje registruojamas pagal subsąskaitas.

Kiekvieno ilgalaikio turto objekto analitinės apskaitos registruose įrašomas to turto nusidėvėjimas per laikotarpį ir sukaupto nusidėvėjimo suma.

Ši sąskaita kredituojama:

apskaičiavus ilgalaikio nematerialiojo turto amortizaciją (D 62);

apskaičiavus ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimą (D 62).

Ši sąskaita debetuojama:

nurašius ilgalaikį nematerialųjį turtą, – amortizuota jo vertės dalis (K 11);

nurašius ilgalaikį materialųjį turtą, – nudėvėta jo vertės dalis (K 12).

15 sąskaita Nebaigtoji statyba ir kiti kapitaliniai darbai skirta ūkyje vykdomos iki ataskaitinių metų pabaigos neužbaigtos statybos ir kitų kapitalinių darbų (daugiamečių sodinių įveisimo ir auginimo) išlaidų apskaitai.

Sąskaitos debeto likutis rodo išlaidas nebaigtiems statyti ilgalaikio materialiojo turto objektams ir nebaigtiems daugiamečių sodinių įveisimo ir auginimo darbams.

Taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą, per ataskaitinį laikotarpį ūkio būdu vykdomos statybos ir kitų kapitalinių darbų išlaidos registruojamos 656 sąskaitos debete. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos pajamomis ir įrašomos į 15 sąskaitos debetą.

Statybos ir kitų kapitalinių darbų analitinė apskaita tvarkoma pagal statomus objektus, daugiamečių sodinių rūšis, jų įveisimo metus.

Ši sąskaita debetuojama ataskaitinių metų pabaigoje registruojant sukauptas nebaigtos statybos ir kitų kapitalinių darbų išlaidas (K 54) ir gavus rangovo sąskaitą už atliktus statybos darbus (K 45).

Ši sąskaita kredituojama užbaigus statybos ir kitus kapitalinius darbus (D 12).

Taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą, 15 sąskaitos debete ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojama per laikotarpį ūkio būdu atliktų statybos ir kitų kapitalinių darbų sąmatinė vertė (K 54).

16 sąskaita Ilgalaikės finansinės investicijos skirta ūkio įsigytų valstybės ir įmonių vertybinių popierių (akcijų, obligacijų, pajų) apskaitai. Sąskaitos debeto likutis rodo turimų vertybinių popierių įsigijimo vertę. Analitinė apskaita tvarkoma pagal investicijų rūšis ir pagal tai, iš ko įsigyti vertybiniai popieriai.

Ši sąskaita debetuojama, įsigyjant vertybinius popierius, – faktine įsigijimo išlaidų suma (K 27).

Ši sąskaita kredituojama, pardavus akcijas, pajus, išpirkus obligacijas (D 27, 25).

17 sąskaita Ilgalaikės skolos ūkiui skirta pirkėjų ir kitų skolininkų skolų, gautinų po vienerių metų, apskaitai.

Ši sąskaita debetuojama:

atsiradus skoloms ūkiui už parduotą ilgalaikį turtą, kurios turės būti grąžintos kitais ataskaitiniais metais (K 54).

Ši sąskaita kredituojama:

skolininkams grąžinus ilgalaikes skolas (D 27).

2 klasė. TRUMPALAIKIS TURTAS

20 sąskaita Medžiagos skirta trumpiau nei vienerius metus ūkio veikloje naudojamo pirkto turto – sėklos ir pašarų, trąšų ir kalkių, pesticidų, medikamentų, kuro, taros, atsarginių dalių, statybinių ir kitų medžiagų apskaitai.

Detalesniam medžiagų apskaitos tvarkymui gali būti naudojamos sąskaitų plane numatytos subsąskaitos. Analitinė medžiagų apskaita gali būti tvarkoma pagal jų rūšis.

Atsargas apskaitant nuolat, šios sąskaitos debete registruojami medžiagų likučiai ir visi medžiagų įsigijimai, o kredite – medžiagų nurašymai. Įsigyjamos medžiagos įkainojamos faktine įsigijimo verte. Ją sudaro tiekėjui sumokėta ar mokėtina suma be PVM ir visos pristatymo išlaidos.

Nurašomų medžiagų įkainojimui gali būti naudojamas konkrečių kainų, FIFO, LIFO ir vidutinių kainų būdai. Nurašomų medžiagų įkainojimo būdą galima pasirinkti, tačiau jį pakeisti galima tik pasibaigus ataskaitiniams metams.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant medžiagų įsigijimą už grynuosius pinigus (K 272);

registruojant medžiagų įsigijimą skolon (K 45);

fiksuojant medžiagas, gautas likvidavus ilgalaikį materialųjį turtą (K 54).

Ši sąskaita kredituojama:

sunaudojus medžiagas gamyboje, statyboje ar paslaugoms teikti (D 61);

registruojant medžiagų paėmimą asmeninėms reikmėms (D 311).

Atsargas apskaitant periodiškai, šios sąskaitos debete registruojami likučiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje bei medžiagų likučių padidėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje. Kredite registruojamas medžiagų likučių sumažėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.

Ši sąskaita debetuojama:

fiksuojant medžiagų likučių padidėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (K 61).

Ši sąskaita kredituojama:

registruojant medžiagų likučių sumažėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (D 61).

Medžiagų likučiai įkainojami faktine įsigijimo savikaina, taikant ūkyje pasirinktą atsargų įkainojimo būdą (FIFO, LIFO, vidutinių kainų, konkrečių kainų).

21 sąskaita Produkcija skirta ūkyje pagamintos produkcijos apskaitai. Atskirose šios sąskaitos subsąskaitose tvarkoma praėjusių metų gamybos (210 subsąskaita) ir ataskaitinių metų gamybos (211 subsąskaita) produkcijos apskaita. Produkcijos analitinė apskaita gali būti tvarkoma pagal jos rūšis.

Atsargas apskaitant nuolat, šios sąskaitos debete registruojami savos gamybos produkcijos likučiai bei per ataskaitinį laikotarpį pagaminta produkcija. Kredite registruojami visi produkcijos nurašymai.

Praeitų metų gamybos produkcija įkainojama nustatyta normatyvine kaina, o ataskaitinių metų gamybos produkcija per metus įkainojama ūkyje nusistatyta sąlygine kaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje apskaičiuoti savos gamybos produkcijos likučiai perkainojami nustatytomis normatyvinėmis kainomis.

Ši sąskaita debetuojama:

užpajamuojant ataskaitiniais metais pagamintą produkciją (K 65);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant produkcijos likučiui tenkančią savikainos koregavimo sumą (K 65);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant teigiamą produkcijos likučio perkainojimo nustatyta normatyvine kaina rezultatą (K 34).

Ši sąskaita kredituojama:

nurašant parduotą produkciją (D 60);

nurašant ūkio ir asmeninėms reikmėms sunaudotą produkciją (D 56);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant neigiamą produkcijos likučio perkainojimo nustatyta normatyvine kaina rezultatą (D 34).

Atsargas apskaitant periodiškai, šios sąskaitos debete registruojami likučiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje bei likučių padidėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje. Kredite registruojamas produkcijos likučių sumažėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant produkcijos likučių padidėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (K 34).

Ši sąskaita kredituojama:

registruojant produkcijos likučių sumažėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (D 34).

Produkcijos likučiai nustatomi, atlikus inventorizaciją, ir įkainojami nustatytomis normatyvinėmis kainomis.

22 sąskaita Gyvuliai, paukščiai, bitės ir žvėreliai skirta ūkyje turimų galvijų, kiaulių, avių, ožkų, paukščių, bičių šeimų, žvėrelių, žuvų ir kitų gyvūnų apskaitai.

Detalesniam gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių apskaitos tvarkymui gali būti naudojamos sąskaitų plane numatytos subsąskaitos. Gyvulių, paukščių ir kitų gyvūnų analitinė apskaita gali būti tvarkoma pagal jų rūšis, veisles ir produktyvumo bei amžiaus grupes.

Atsargas apskaitant nuolat, šios sąskaitos debete registruojami gyvulių likučiai bei visi gyvulių gavimai ir svorio padidėjimas. Pirkti gyvuliai įkainojami faktine įsigijimo verte, kurią sudaro pirkimo kaina be PVM bei visos pristatymo išlaidos. Ūkyje gimę gyvuliai įkainojami ūkyje nusistatyta sąlygine kaina, o gyvulių priesvoris – faktine savikaina. Nurašomi gyvuliai per ataskaitinį laikotarpį įkainojami ūkyje nustatyta sąlygine gyvojo svorio kaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje apskaičiuoti gyvulių likučiai perkainojami nustatytomis normatyvinėmis kainomis. Sąskaitos kredite registruojami visi gyvulių nurašymai.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių įsigijimą už grynuosius pinigus (K 272);

registruojant gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių įsigijimą skolon (K 45);

pajamuojant gyvulių, paukščių ir žvėrelių prievaisą, bičių šeimas (K 65);

pajamuojant gyvulių, paukščių ir žvėrelių priesvorį ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (K 65);

registruojant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių likučių perkainojimo nustatyta normatyvine kaina teigiamą rezultatą (K 34).

Ši sąskaita kredituojama:

nurašant parduotus gyvulius, paukščius ir žvėrelius ir ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant parduotų gyvulių savikainos koregavimą iki faktinės (D 60);

nurašant gyvulius, paukščius ir žvėrelius ūkio ir asmeninėms reikmėms bei ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant gyvulių savikainos koregavimą iki faktinės (D 56);

nurašant kritusius pagrindinės bandos gyvulius (D 64);

nurašant kritusį gyvulių, paukščių, žvėrelių prieauglį (D 61);

perkeliant arklių prieauglį į darbinių gyvulių grupę (D 12);

registruojant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių likučių perkainojimo nustatyta normatyvine kaina neigiamą rezultatą (D 34).

Atsargas apskaitant periodiškai, šios sąskaitos debete registruojami gyvulių likučiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje bei likučių padidėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje. Kredite registruojamas gyvulių likučių sumažėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių likučių padidėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (K 34).

Ši sąskaita kredituojama:

registruojant gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių likučių sumažėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (D 34).

Gyvulių, paukščių, bičių ir žvėrelių likučiai nustatomi atlikus inventorizaciją ir įkainojami nustatytomis normatyvinėmis kainomis.

23 sąskaita Nebaigtoji gamyba naudojama atsargas apskaitant periodiškai ir skirta nebaigtosios gamybos likučių ir jų pokyčių apskaitai. Nebaigtosios gamybos analitinė apskaita gali būti tvarkoma pagal nebaigtosios gamybos rūšis. Nebaigtosios gamybos likučiai registruojami sąskaitos debete. Jų vertė nustatoma, inventorizuotus nebaigtosios gamybos likučius įkainojus nustatyta normatyvine kaina.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant nebaigtosios gamybos likučių padidėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (K 34).

Ši sąskaita kredituojama:

registruojant nebaigtosios gamybos likučių sumažėjimą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (D 34).

24 sąskaita Pirkėjų skolos skirta atsiskaitymų su pirkėjais už jiems parduotą produkciją ar suteiktas paslaugas apskaitai.

Likutis gali būti sąskaitos debete ir kredite. Debeto likutis rodo pirkėjų skolą ūkiui, kredito – ūkio skolą pirkėjams, kai jie sumoka avansu.

240 sąskaitoje Pirkėjai registruojamos visos pirkėjų skolos, išskyrus atsiskaitymus vekseliais.

Jeigu pirkėjai už parduotą jiems produkciją išrašo vekselį, ūkininkas jų apskaitą tvarko 241 sąskaitoje Gauti vekseliai.

242 sąskaitoje Abejotinos pirkėjų skolos apskaitomos skolos ūkiui, dėl kurių grąžinimo ūkininkas abejoja bei beviltiškos skolos, t. y. pirkėjų ar kitų skolininkų turtinės prievolės ūkiui, kurių jis negali susigrąžinti praėjus ne mažiau kaip vieneriems metams nuo skolos atsiradimo, arba skolininkas fizinis asmuo yra miręs, paskelbtas mirusiu, įmonė likviduota ar bankrutavusi.

Analitinė apskaita rekomenduojama tvarkyti pagal pirkėjus.

Ši sąskaita debetuojama:

pirkėjams įsiskolinus už parduotą jiems produkciją ar suteiktas paslaugas (K 50).

Ši sąskaita kredituojama:

pirkėjams sumokėjus skolas (D 27);

iš pirkėjų gavus avansus (D 27);

nurašius beviltiškas skolas (D 64).

25 sąskaita Kitos skolos ūkiui skirta trumpalaikių skolų, nesusijusių su produkcijos ir paslaugų pardavimu, apskaitai. Subsąskaitos išskiriamos pagal ūkio skolininkus.

250 sąskaitoje Skolos už pridėtinės vertės mokestį parodoma gautina iš valstybinės mokesčių inspekcijos pridėtinės vertės mokesčio suma.

251 sąskaitoje SODROS skolos – gautina iš SODROS ligos ir motinystės pašalpų, mokamų iš valstybinio socialinio draudimo lėšų, suma.

252 sąskaitoje Kitos skolos registruojamos atskaitingų asmenų skolos už jiems išduotus avansus ir kitos fizinių ir juridinių asmenų skolos ūkiui.

Ši sąskaita debetuojama:

tiekėjams apskaičiavus PVM už pirktas atsargas (K 45);

apskaičiavus pašalpas, mokėtinas iš valstybinio socialinio draudimo lėšų (K 46);

atsiradus kitoms skoloms ūkiui (K 16, 20, 21, 22, 54).

Ši sąskaita kredituojama:

gavus iš valstybinės mokesčių inspekcijos priklausančią PVM sumą (D 270);

gavus iš valstybinio socialinio draudimo teritorinio skyriaus priklausančią pašalpų sumą (D 270);

gavus kitas skolas (D 27).

26 sąskaita Trumpalaikės investicijos skirta terminuotų indėlių, akcijų, obligacijų ir kitų vertybinių popierių, įsigytų ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui, apskaitai.

Trumpalaikės investicijos grupuojamos pagal sąskaitų plane numatytas subsąskaitas. Terminuotų indėlių analitinė apskaita gali būti tvarkoma pagal jų trukmę ir banko įstaigas, o akcijų, obligacijų ir kitų vertybinių popierių – pagal jų rūšis. Likutis sąskaitoje būna debete.

Atidarius terminuoto indėlio užsienio valiuta sąskaitą arba ją papildžius, jo vertė įregistruojama oficialiuoju tos dienos, kada į terminuotų indėlių sąskaitą buvo įnešti pinigai, kursu. Akcijos, obligacijos ir kiti vertybiniai popieriai apskaitoje registruojami jų įsigijimo verte.

Ši sąskaita debetuojama:

atidarius terminuoto indėlio sąskaitą arba papildžius esamas indėlio sumas (K 27);

įsigyjant akcijas, obligacijas ir kitus vertybinius popierius (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

atsiimant iš banko terminuotą indėlį (D 27);

išpirkus obligacijas arba pardavus akcijas ir kitus vertybinius popierius (D 27).

27 sąskaita Pinigai bankuose ir kasoje skirta sąskaitose banke ir kasoje laikomų pinigų apskaitai. Likutis šioje sąskaitoje būna tik debete.

Atskirose šios sąskaitos subsąskaitose tvarkoma sąskaitose bankuose nacionaline ir užsienio valiuta bei ūkio kasoje laikomų pinigų, taip pat kitų lėšų (akredityvų) apskaita. Tuo atveju, kai sąskaitose bankuose laikoma kelių rūšių valiuta, o ūkio kasoje laikomi pinigai ne tik nacionaline, bet ir užsienio valiuta, šių pinigų apskaita tvarkoma atskirose analitinėse sąskaitose.

Ši sąskaita debetuojama:

fiksuojant pinigų padidėjimą (K 24, 25, 26, 31, 35);

registruojant teigiamą valiutos likučių perkainojimo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje rezultatą (K 53);

registruojant teigiamą valiuta gautų pirkėjų skolų perkainojimo rezultatą, susidariusį dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos sumokėjimo (K 53).

Ši sąskaita kredituojama:

fiksuojant pinigų sumažėjimą (D 31, 40, 43, 44, 45, 46, 47, 48);

registruojant neigiamą valiutos likučių perkainojimo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje rezultatą (D 63);

registruojant neigiamą valiuta grąžintų paskolų ir tiekėjams sumokėtų skolų perkainojimo rezultatą, susidariusį dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos grąžinimo (sumokėjimo) (D 63);

registruojant valiutos konvertavimo išlaidas (D 63).

29 sąskaita Ateinančių laikotarpių (išankstinės) sąnaudos skirta ūkio išlaidų, kurios galės būti priskirtos ateinančių laikotarpių sąnaudoms, apskaitai.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant ateinančių laikotarpių sąnaudų padidėjimą (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

perkeliant ataskaitiniam laikotarpiui tenkančią būsimųjų laikotarpių sąnaudų dalį į pastovių sąnaudų sąskaitą (D 62).

3 klasė. ŪKIO KAPITALAS

30 sąskaita Pagrindinis kapitalas skirta ūkininko ir ūkio narių nuosavų išteklių, naudojamų ūkinei veiklai vykdyti, apskaitai. Pagrindinio kapitalo likutis registruojamas sąskaitos kredite. Jeigu yra ne vienas, o daugiau ūkio narių, kiekvieno jų pagrindinio kapitalo dalies apskaita tvarkoma atskiroje analitinėje sąskaitoje.

Ši sąskaita kredituojama:

įskaičius į pagrindinį kapitalą gautą pelną (D 34);

papildžius pagrindinį kapitalą ūkininko ir ūkio narių įnašais (D 31);

įskaičius į pagrindinį kapitalą ilgalaikio turto vertės padidėjimą dėl jo perkainojimo (D 32).

Ši sąskaita debetuojama:

nurašius pagrindinio kapitalo sąskaita ūkio nuostolį (K 34);

nurašius pagrindinio kapitalo sąskaita ūkininko ir ūkio narių asmeninėms reikmėms paimtą ūkio turtą (K 31);

sumažėjus ilgalaikio materialiojo turto vertei dėl jo perkainojimo (K 12).

31 sąskaita Kapitalo papildymas ūkio narių įnašais ir paėmimai skirta ūkininko ir ūkio narių įnašų pagrindiniam kapitalui papildyti ir paėmimų asmeninėms reikmėms apskaitai. Likučio ataskaitinio laikotarpio pradžioje šioje sąskaitoje nebūna. Jeigu yra ne vienas, o daugiau ūkio narių, įnašų ir paėmimų asmeninėms reikmėms analitinė apskaita tvarkoma pagal kiekvieną ūkio narį.

310 sąskaita Ūkininko ir ūkio narių įnašai kredituojama įregistravus ūkininko ir ūkio narių įnašus kapitalui papildyti (D 27), debetuojama – įskaičius šiuos įnašus į pagrindinio kapitalo sąskaitą (K 30).

311 sąskaita Paėmimas asmeninėms reikmėms debetuojama, įregistravus ūkininko ir ūkio narių paimtą ūkio turtą asmeninėms reikmėms (K 27, 56), kredituojama – nurašius šį turtą pagrindinio kapitalo sąskaita (D 30).

32 sąskaita Perkainojimo rezervas skirta ilgalaikio materialiojo turto vertės padidėjimo, kuris atsiranda dėl jo perkainojimo, apskaitai. Turto perkainojimas fiksuojamas tada, kai reali jo vertė viršija nurodytą apskaitoje vertę. Likutis būna kredite ir rodo neįrašytą į pagrindinio kapitalo sąskaitą turto vertės padidėjimą jį perkainojus. Analitinė apskaita tvarkoma pagal perkainoto turto grupes.

Ši sąskaita kredituojama perkainojus ilgalaikį materialųjį turtą jo perkainojimo suma (D 12), debetuojama – įskaičius perkainojimo rezervą į pagrindinį kapitalą (K 30).

34 sąskaita Finansiniai rezultatai skirta ūkio finansinių rezultatų (pelno arba nuostolio) apskaitai. Likučio ataskaitinio laikotarpio pradžioje sąskaitoje nebūna.

Įrašai sąskaitoje daromi ataskaitinio laikotarpio pabaigoje apskaičiuojant finansinį rezultatą ir paskirstant pelną bei nurašant nuostolį.

Ši sąskaita kredituojama:

uždarant pajamų sąskaitas (D 50, 53, 54);

fiksuojant gyvulių ir produkcijos suvartojimą ūkio ir asmeninėms reikmėms, kai taikomas periodinės atsargų apskaitos būdas (D 56);

fiksuojant produkcijos, gyvulių ir nebaigtos gamybos likučių padidėjimą, kai taikomas periodinis atsargų apskaitos būdas (D 21, 22, 23);

perkainojant savos gamybos produkcijos, gyvulių ir nebaigtos gamybos likučius, kai normatyvinė kaina didesnė už faktinę savikainą, taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą (D 21, 22, 65);

nurašant apskaičiuotą nuostolį pagrindinio kapitalo sąskaita (D 30).

Ši sąskaita debetuojama:

uždarant išlaidų (sąnaudų) sąskaitas (K 61, 62 63, 64);

uždarant parduotų prekių savikainos sąskaitą, taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą (K 60);

perkainojant savos gamybos produkcijos, gyvulių ir nebaigtos gamybos likučius, kai normatyvinė kaina mažesnė už faktinę savikainą, taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą (K 21, 22, 65);

fiksuojant produkcijos, gyvulių ir nebaigtos gamybos likučių sumažėjimą, kai taikomas periodinis atsargų apskaitos būdas (K 21, 22, 23);

įskaitant apskaičiuotą pelną į pagrindinio kapitalo sąskaitą (K 30).

35 sąskaita Dotacijos ir subsidijos skirta kapitalo subsidijų, t. y. gautų ilgalaikio turto forma arba skirtų ilgalaikiam turtui pirkti, statyti ar kitaip įsigyti, apskaitai.

Subsidijų analitinė apskaita tvarkoma pagal jų gavimo šaltinius ir tikslinę paskirtį.

Sąskaitos likutis gali būti kredite ir rodo gautos ir nepanaudotos subsidijos sumą.

Ši sąskaita kredituojama, gavus subsidiją (D 12, 27), debetuojama priskiriant panaudotą subsidijos dalį ataskaitinio laikotarpio pajamoms (K 53).

4 klasė. ŪKIO SKOLOS

40 sąskaita Ilgalaikės skolos skirta ilgalaikių ūkio skolų apskaitai.

400 sąskaitoje Paskolos registruojamos ilgalaikės bankų, kredito unijų ir kitų finansinių institucijų paskolos.

401 sąskaitoje Išperkamosios nuomos skolos parodoma ūkio skola už išperkamosios nuomos būdu įsigytą turtą.

402 sąskaitoje Kitos skolos registruojamos ilgalaikės ūkio skolos, neapskaitomos kitose sąskaitose.

Ši sąskaita debetuojama:

grąžinus ilgalaikę skolą (K 27);

metų pabaigoje kitais ataskaitiniais metais mokėtiną skolų dalį perkėlus į sąskaitą Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis (K 43).

Ši sąskaita kredituojama:

ūkiui pasiskolinus pinigus ar kitą turtą ilgesniam nei vieneri metai laikotarpiui (D 270, 271, 12).

43 sąskaita Ilgalaikių skolų ataskaitinių metų dalis skirta ilgalaikių skolų, grąžintinų ataskaitiniais metais, apskaitai.

Ši sąskaita debetuojama:

grąžinus skolą (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

atkėlus iš sąskaitos Ilgalaikės skolos kitais ataskaitiniais metais grąžintiną skolų dalį (D 40).

44 sąskaita Trumpalaikės paskolos skirta paskolų, gautų trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui, apskaitai.

Ši sąskaita debetuojama:

grąžinus trumpalaikes paskolas (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

gavus paskolą (D 27).

45 sąskaita Skolos tiekėjams ir rangovams skirta ūkio skolų įmonėms ir fiziniams asmenims už prekes ir paslaugas apskaitai. Debeto likutis rodo tiekėjų ir rangovų skolą ūkiui, kai pastarasis sumoka avansą, kredito likutis rodo ūkio skolą už gautas prekes ir paslaugas.

450 sąskaitoje Skolos tiekėjams ir rangovams parodomos visos ūkio skolos už pateiktas prekes ar paslaugas, išskyrus skolas išdavus vekselius.

451 sąskaitoje Išduoti vekseliai tvarkoma išduotų tiekėjams ir rangovams vekselių apskaita.

Analitinę apskaitą rekomenduojama tvarkyti pagal kiekvieną tiekėją ir rangovą.

Ši sąskaita debetuojama:

apmokėjus tiekėjams ir rangovams už pateiktas prekes ar atliktas paslaugas (K 27);

apmokėjus tiekėjams ir rangovams avansu (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

įsiskolinus tiekėjams ir rangovams už pateiktas prekes ar suteiktas paslaugas (D 12, 20, 22, 616, 621, 626).

46 sąskaita Skolos už darbą skirta atsiskaitymų už darbą su samdomais asmenimis apskaitai. Debeto likutis rodo dirbančiųjų skolą ūkiui, kredito – ūkio skolą dirbantiesiems.

Ši sąskaita debetuojama:

išskaičiavus iš darbo užmokesčio

fizinių asmenų pajamų mokestį (K 473);

valstybinio socialinio draudimo įmokas (K 471);

sumas pagal teismo vykdomuosius raštus bei kitas darbuotojų trumpalaikes skolas (K 48);

išmokant darbo užmokestį pinigais (K 270, 272);

išmokant darbo užmokestį natūra (K 50).

Ši sąskaita kredituojama:

apskaičiavus darbo užmokestį, premijas, laikinojo nedarbingumo pašalpas ir kitas su darbo santykiais susijusias sumas (D 617, 625).

47 sąskaita Mokesčių skolos skirta ūkio mokamų mokesčių apskaitai, nes ūkininkas yra įpareigotas mokėti į valstybės iždą bei nebiudžetinius fondus pridėtinės vertės mokestį (jeigu jis įsiregistravęs pridėtinės vertės mokesčio mokėtoju), žemės ar žemės nuomos mokesčius, išskaičiuoti iš darbo užmokesčio ir pervesti samdomų darbuotojų fizinių asmenų pajamų mokestį, valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokas bei kitus mokesčius.

470 sąskaita Pardavimo pridėtinės vertės mokestis naudojama tada, kai ūkininkas yra PVM mokėtojas, ji skirta mokėtino pridėtinės vertės mokesčio apskaitai.

471 sąskaita Skolos SODRAI skirta ūkininko ir ūkio narių valstybinio socialinio draudimo bei samdomų asmenų valstybinio socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokų apskaitai.

472 sąskaita Skolos ligonių kasai skirta ūkininko ir ūkio narių sveikatos draudimo įmokų apskaitai.

473 sąskaitoje Skolos už pajamų ir kitus mokesčius tvarkoma samdomų darbuotojų fizinių asmenų pajamų mokesčio, žemės ar žemės nuomos ir kitų mokesčių apskaita.

Ši sąskaita debetuojama:

sumokėjus mokesčius ir įmokas (K 270, 272).

Ši sąskaita kredituojama:

apskaičiavus

mokėtiną pridėtinės vertės mokestį (D 24);

už samdomus asmenis iš darbdavio lėšų mokėtinas valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokas (D 617, 625);

ūkininko ir ūkio narių mokėtinas valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokas (D 627);

kitus mokėtinus mokesčius (D 622, 623, 626).

48 sąskaita Kitos trumpalaikės skolos skirta trumpalaikių ūkio skolų gyvybės ir ne gyvybės draudimo bendrovėms už draudimo įmokas, mokėjimų pagal teismo vykdomuosius raštus ir kitų trumpalaikių ūkio skolų apskaitai.

Ši sąskaita debetuojama:

skolas sumokėjus (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

fiksuojant atsiradusias skolas (D 46, 61, 62).

49 sąskaita Ateinančių laikotarpių (išankstinės) pajamos fiksuojamos pajamos, kurias ūkis gavo iš anksto, dar neatlikęs paslaugų ar kitų įsipareigojimų. Tokie apmokėjimai dažniausia susiję su ūkio turto nuoma.

Ši sąskaita debetuojama:

priskiriant ataskaitiniam laikotarpiui tenkančias pajamas (K 541, 542).

Ši sąskaita kredituojama:

fiksuojant gautas išankstines pajamas (D 27).

5 klasė. PAJAMOS

50 sąskaita Pardavimų pajamos skirta pajamų, uždirbtų per ataskaitinį laikotarpį, parduodant produkciją ir teikiant paslaugas, apskaitai. Pardavimų pajamos – tai pinigai ar kitas turtas, kurį pirkėjai sumokėjo (atidavė) arba įsipareigojo sumokėti (atiduoti) ūkiui už jo parduotą produkciją ar suteiktas paslaugas.

Sąskaita detalizuojama pagal parduotos produkcijos ir teikiamų paslaugų rūšis, todėl turi atitinkamas subsąskaitas. Analitinė apskaita gali būti tvarkoma pagal parduotos produkcijos ar teikiamų paslaugų pavadinimus.

Ši sąskaita kredituojama:

pardavus ūkyje pagamintą produkciją – šios produkcijos pardavimo kaina (D 240, 241, 272); suteikus žemės ūkio ar turizmo paslaugas – šių paslaugų kaina (D 240, 241, 272).

Ši sąskaita debetuojama, uždarant ją laikotarpio pabaigoje: per ataskaitinį laikotarpį sukaupta pajamų suma iškeliama į 34 sąskaitą Finansiniai rezultatai (K 34).

53 sąskaita Finansinės ir investicinės veiklos pajamos skirta per ataskaitinį laikotarpį gautų finansinės ir investicinės veiklos pajamų apskaitai. Finansinės veiklos pajamos – palūkanos už sąskaitose banke laikomus pinigus, gautos baudos ir delspinigiai už atsiskaitymus ne laiku, teigiamas valiutos perkainojimo rezultatas. Investicinės veiklos pajamos – palūkanos už obligacijas ir terminuotus indėlius, dividendai už turimas kitų įmonių akcijas ir pajus. Kiekvienai šių pajamų rūšiai atidaroma atskira subsąskaita.

Ši sąskaita kredituojama:

gavus subsidiją trumpalaikiu turtu (D 20, 22, 27);

priskyrus ataskaitiniam laikotarpiui tenkančią panaudotą kapitalo subsidijų ir dotacijų dalį (D 35);

registruojant gautas už banke laikomus pinigus palūkanas (D 270, 271);

registruojant teigiamą valiutos likučių perkainojimo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje rezultatą (D 271, 272);

registruojant teigiamą valiuta gautų pirkėjų skolų perkainojimo rezultatą, susidariusį dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos sumokėjimo (D 27);

registruojant teigiamą valiutos kursų pasikeitimo rezultatą, susidariusį perkainojant valiuta gautinas sumas (D 24);

registruojant teigiamą valiutos kursų pasikeitimo rezultatą, susidariusį perkainojant valiuta mokėtinas sumas (D 40, 43, 44, 45);

registruojant gautus delspinigius už pirkėjų ar paslaugų gavėjų laiku negrąžintas skolas (D 270, 271, 272);

gavus dividendus už turimas kitų įmonių akcijas ir pajus (D 270, 271, 272).

Ši sąskaita debetuojama, ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje: per ataskaitinį laikotarpį sukaupta pajamų suma iškeliama į 34 sąskaitą Finansiniai rezultatai (K 34).

54 sąskaita Kitos veiklos ir neįprastinės pajamos skirta kitų nei pardavimų, finansinės ir investicinės veiklos pajamos, apskaitai. Kitos veiklos pajamos – tai ilgalaikio turto pardavimo ir likvidavimo, nuomos pajamos, draudimo išmokos, pajamomis pripažinta nuosavos statybos ar kitų kapitalinių įdėjimų ataskaitinio laikotarpio išlaidų dalis. Neįprastinės pajamos – tai atgautos beviltiškos skolos, atstatytos apskaičiuotos per didelės ilgalaikio turto nusidėvėjimo sumos.

Šios pajamos grupuojamos ir registruojamos subsąskaitose: 540 sąskaita Pajamos iš ilgalaikio turto skirta pajamų, uždirbtų pardavus ilgalaikį turtą arba jį likvidavus (nugriovus, išardžius) ūkyje; 541 sąskaita Nuomos pajamos skirta pajamų, uždirbtų išnuomojus ūkiui priklausančią žemę ar kitą turtą, apskaitai; 542 sąskaita Kitos pajamos skirta kitų pajamų, kurioms nenumatytos subsąskaitos 50, 53, 54 sąskaitose, apskaitai; 543 sąskaitoje Neįprastinės pajamos apskaitomos pajamos, kurias gauti ūkininko ūkis nesitikėjo.

Ši sąskaita kredituojama, registruojant ūkyje kitos veiklos ir neįprastines pajamas:

apskaičiavus pajamas, pardavus ilgalaikį turtą (D 240, 241);

gavus medžiagų, likvidavus nurašytą ilgalaikį turtą (D 207, 208, 209);

apskaičiavus ūkio turto ar žemės nuomos pajamas (D 252);

gavus ūkiui priklausančią draudimo išmoką (D 270, 272);

pajamomis pripažinus nuosavos statybos ar kitų kapitalinių įdėjimų ataskaitinio laikotarpio išlaidas (D 15);

atgavus beviltiškas skolas (D 270, 271, 272);

nurašius neišieškotas kreditines skolas (D 40, 44, 45, 46, 47, 48);

atstačius nurašyto ir nudėvėto ilgalaikio turto sumas (D 13).

54 sąskaita debetuojama, uždarant ją laikotarpio pabaigoje: per ataskaitinį laikotarpį sukaupta pajamų suma iškeliama į 34 sąskaitą Finansiniai rezultatai (K 34).

56 sąskaita Gyvulių ir produkcijos suvartojimas ūkio ir asmeninėms reikmėms turi subsąskaitas, skirtas registruoti augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos, gyvulių ir paukščių, bei kitos produkcijos suvartojimui asmeninėms ir ūkio reikmėms.

Atsargas apskaitant periodiškai per metus duomenys apie gyvulių ir produkcijos suvartojimą ūkio ir asmeninėms reikmėms kaupiami tik natūriniais mato vienetais nesisteminiu būdu, o metų pabaigoje įkainojami nustatytomis normatyvinėmis kainomis ir fiksuojami 56 sąskaitos kredite. Sukaupta gyvulių ir produkcijos sunaudojimo ūkio ir asmeninėms reikmėms suma iškeliama į 34 sąskaitą Finansiniai rezultatai (K 34), debetuojant 56 sąskaitą.

Atsargas apskaitant nuolat per ataskaitinį laikotarpį 56 sąskaitos debete kaupiami duomenys apie gyvulių ir produkcijos suvartojimą ūkio ir asmeninėms reikmėms, įkainojant sąlygine kaina. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šis įkainojimas koreguojamas iki faktinės savikainos. Ataskaitiniam laikotarpiui pasibaigus, perkainojama nustatytomis normatyvinėmis kainomis ir iškeliama į 61 sąskaitą Kintamosios sąnaudos. Po to 56 sąskaitoje lieka ūkio ir asmeninėms reikmėms suvartotos produkcijos ir gyvulių perkainojimo nustatytomis normatyvinėmis kainomis rezultatas, kuris iškeliamas į 34 sąskaitą Finansiniai rezultatai.

6 klasė. SĄNAUDOS

60 sąskaita Parduotų prekių savikaina skirta per ataskaitinį laikotarpį parduotos savos gamybos produkcijos, darbų bei suteiktų paslaugų savikainos apskaitai, taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą. Parduotų prekių savikainos apskaita tvarkoma šešiose subsąskaitose. Analitinės sąskaitos išskiriamos pagal parduodamos produkcijos ar atliekamų darbų bei paslaugų rūšis.

Parduota praeitų metų gamybos produkcija įvertinama metų pradžioje buvusiu įkainojimu.

Parduota ataskaitinių metų savos gamybos produkcija per metus gali būti įkainojama ūkyje nusistatyta sąlygine kaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos.

Faktinė per metus pagamintos produkcijos savikaina metų pabaigoje nustatoma pagal 65 ir 22 sąskaitose sukauptus duomenis.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant parduotos praėjusių metų gamybos produkcijos savikainą (K 210);

registruojant parduotos ataskaitinių metų gamybos produkcijos savikainą (K 211);

registruojant parduotos ataskaitinių metų gamybos produkcijos savikainos koregavimą iki faktinės (papildomu arba storno įrašu) (K 650, 652, 654);

registruojant parduotų gyvulių savikainą ir jos koregavimą iki faktinės (K 22);

registruojant atliktų darbų bei suteiktų paslaugų savikainą (K 655).

Ši sąskaita kredituojama ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa debeto likučio suma (D 34).

60 sąskaita Pirkimai skirta ataskaitinio laikotarpio medžiagų, naudojamų produkcijai gaminti ar paslaugoms teikti, bei gyvulių, skirtų auginimui, pirkimų apskaitai, taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą. Sąskaita gali būti detalizuojama pagal perkamų medžiagų ir gyvulių rūšis.

Ši sąskaita debetuojama:

perkant per ataskaitinį laikotarpį materialines vertybes, skirtas produkcijai gaminti ar paslaugoms teikti – faktine įsigijimo išlaidų suma:

sumokant už perkamas materialines vertybes iš sąskaitų banke (K 270, 271);

sumokant už perkamas materialines vertybes iš kasos (K 272);

skolon perkant materialines vertybes (K 450);

išrašant vekselį už skolon perkamas materialines vertybes (K 451).

600 sąskaita Medžiagų pirkimai kredituojama:

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa debeto likučio suma (D 61).

601 sąskaita Gyvulių pirkimai kredituojama:

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa debeto likučio suma (D 34).

61 sąskaita Kintamosios sąnaudos skirta kintamųjų gamybos sąnaudų apskaitai. Prie kintamųjų sąnaudų priskiriamas medžiagų sunaudojimas, faktiškai apskaičiuotas gamyboje dirbančių samdomų darbuotojų darbo užmokestis bei įmokos valstybiniam socialiniam ir sveikatos draudimui, gamybos reikmėms sunaudota elektros energija, vanduo ir pan. Kintamosios sąnaudos pagal jų rūšis registruojamos atskirose subsąskaitose. Jeigu ūkyje sudėtinga nustatyti degalų, vandens, elektros ir dujų sąnaudų ryšį su veiklos apimtimi, tai minėtos sąnaudų rūšys gali būti priskirtos pastoviosioms sąnaudoms. Darbo užmokestis prie kintamųjų sąnaudų priskiriamas tada, kai darbuotojai samdomi konkretiems darbams atlikti.

Atsargas apskaitant nuolat kintamųjų sąnaudų sąskaitų debete registruojamos per ataskaitinį laikotarpį padarytos sąnaudos ir šios sumos tranzitu iškeliamos iš 61 sąskaitos kredito į 65 sąskaitos Gamybos suvestinė debetą.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant pirktų medžiagų sunaudojimą produkcijos gamyboje (K 20);

registruojant savos gamybos produkcijos sunaudojimą gamybos tikslams (K 56);

apskaičiuojant darbo užmokestį samdomiems darbuotojams (K 46);

apskaičiuojant įmokas valstybiniam socialiniam ir sveikatos draudimui nuo samdomų asmenų darbo užmokesčio (K 471);

registruojant elektros energijos, vandens, dujų sunaudojimą ūkio gamybos reikmėms (K 27, 450, 48)

Ši sąskaita kredituojama:

iškeliant tranzitu į gamybos suvestinę visą debeto likučio sumą (D 65).

Atsargas apskaitant periodiškai 610, 611, 612, 613, 614, 615 sąskaitų debete įrašai daromi tik ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, nustačius pirktų medžiagų likučius ir jų pasikeitimus, o 616, 617, 618 sąskaitų debete registruojamos per ataskaitinį laikotarpį patirtos sąnaudos. Kintamųjų sąnaudų sąskaitų debete įrašytos sumos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkeliamos į finansinių rezultatų sąskaitą.

Ši sąskaita debetuojama:

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje uždarant medžiagų pirkimų sąskaitas (K 600);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant pirktų medžiagų likučių pasikeitimus (kai likutis sumažėja) (K 20);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant savos gamybos produkcijos sunaudojimą gamybos tikslams (K 56).

Ši sąskaita kredituojama:

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojant pirktų medžiagų likučių pasikeitimus (kai likutis padidėja) (D 20);

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa apyvartos suma (D 34).

62 sąskaita Pastoviosios sąnaudos skirta veiklos sričių ir viso ūkio pastoviųjų sąnaudų apskaitai. Prie pastoviųjų sąnaudų priskiriamos ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimo sumos, žemės mokesčio ir žemės nuomos sumos, turto draudimo įmokos bei ūkio valdymo sąnaudos – telefono, apskaitos blankų įsigijimo ir pan. Darbo užmokestis prie pastoviųjų sąnaudų priskiriamas tada, kai samdomiems darbuotojams mokamas pastovus darbo užmokestis.

620–626 sąskaitų debete kaupiamos veiklos sričių pastoviosios sąnaudos pagal subsąskaitose išvardytas jų rūšis.

Atsargas apskaitant nuolat šios sąnaudos tranzitu iškeliamos iš 620–626 sąskaitų kredito į 65 sąskaitos debetą. Technikos nusidėvėjimo sumas, kurių negalima tiesiogiai priskirti gamybos išlaidų apskaitos objektams, rekomenduojama skirstyti proporcingai sunaudotų degalų vertei, o pastatų nusidėvėjimo – proporcingai užimtam plotui. Ilgalaikio turto remonto sumas skirstyti proporcingai nusidėvėjimo sumoms. Žemės mokesčio ir žemės nuomos sumas skirstyti proporcingai pasėlių plotui, kito turto nuomos – proporcingai užimtam plotui.

Atsargas apskaitant periodiškai minėtos sąnaudos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje iškeliamos į finansinių rezultatų sąskaitą.

627 sąskaitos Bendrosios ūkio sąnaudos debete registruojamos visam ūkiui bendros pastoviosios sąnaudos (sąnaudos, kurių negalima priskirti atskiroms ūkio veiklos sritims). Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šios sąnaudos iškeliamos į finansinių rezultatų sąskaitą.

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimą (K 13);

registruojant žemės mokestį (K 473);

registruojant žemės nuomos mokestį (K 48);

registruojant sumokėtas turto draudimo įmokas (K 27);

apskaičiuojant darbo užmokestį samdomiems asmenims (K46);

apskaičiuojant valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokas nuo samdomų asmenų darbo užmokesčio (K471);

įsigyjant apskaitos blankus (K 27);

registruojant pirkimo PVM, kai ūkininkas ne PVM mokėtojas (K 45);

tikslinant PVM atskaitą (K 470).

Ši sąskaita kredituojama:

atsargas apskaitant nuolat

iškeliant tranzitu į gamybos suvestinę visą 620–626 sąskaitų debeto likučio sumą (D 65);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje iškeliant 627 sąskaitos debeto likučio sumą į finansinių rezultatų sąskaitą (D 34);

atsargas apskaitant periodiškai

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa debeto likučio suma (D 34).

63 sąskaita Finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos skirta patirtų finansinės ir investicinės veiklos sąnaudų apskaitai.

631 sąskaitoje Palūkanos – registruojamos palūkanų, komisinių ir kitos tiesiogiai su paskolų gavimu susijusios sumokėtos ir mokėtinos sumos, palūkanų už išperkamosios nuomos būdu įsigytą turtą sumos.

632 sąskaitoje Neigiamas valiutų kurso pasikeitimas – registruojami neigiami užsienio valiutos perkainojimo rezultatai, kurie susidaro perkant, parduodant ar perkainojant valiutą bei atsiskaitant užsienio valiuta.

633 sąskaitoje Baudos ir delspinigiai- registruojamos sumokėtos baudos ir delspinigiai.

634 sąskaitoje Kitos sąnaudos – registruojamos kitos su finansine ir investicine veikla susijusios sąnaudos (sumokėtos banko paslaugų išlaidos, nurašytos beviltiškų skolų sumos, bankrutavusių įmonių akcijos ir pan.).

Finansinės ir investicinės veiklos sąskaitų debete sukauptos sumos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkeliamos į finansinių rezultatų sąskaitą (išskyrus sukauptų palūkanų už paskolas ilgalaikio materialiojo turto įsigijimui ar statybai kapitalizuotą dalį, kuri perkeliama į nematerialiojo turto sąskaitą).

Ši sąskaita debetuojama:

registruojant palūkanų sumas (K 27);

fiksuojant išlaidas, susijusias su paskolos gavimu (K 27);

registruojant beviltiškų skolų sąnaudas (K 242);

fiksuojant neigiamą valiutos likučių perkainojimo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje rezultatą (K 27);

registruojant neigiamą valiuta grąžintų paskolų ir tiekėjams sumokėtų skolų perkainojimo rezultatą, susidariusį dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos grąžinimo (sumokėjimo) (K 27);

registruojant valiutos konvertavimo išlaidas (K 27);

fiksuojant neigiamą valiutos kursų pasikeitimo įtaką, susidariusią perkainojant valiuta gautinas skolas arba gaunant pirkėjų skolą valiuta (K 24);

fiksuojant neigiamą valiutos kursų pasikeitimo įtaką, susidariusią perkainojant valiuta mokėtinas skolas (K 40, 43, 44, 45);

fiksuojant sumokėtas baudas bei delspinigius (K 27);

nurašant bankrutavusių įmonių akcijas (K 16, 26);

fiksuojant nuostolį dėl investicijų perleidimo (K 16, 26).

Ši sąskaita kredituojama:

fiksuojant palūkanų kapitalizavimą – kapitalizuotų palūkanų suma (D 11);

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa apyvartos suma (D 34).

64 sąskaita Kitos veiklos sąnaudos ir netektys skirta su ūkio tipine bei finansine ir investicine veikla nesusijusių sąnaudų ir netekčių apskaitai.

640 sąskaitoje Ilgalaikio turto likvidavimo sąnaudos – registruojami ilgalaikio turto likvidavimo ar pardavimo nuostoliai, su ilgalaikio turto likvidavimu susijusios išlaidos.

641 sąskaitoje Išnuomoto turto sąnaudos – registruojamos išnuomoto ilgalaikio turto sąnaudos: nusidėvėjimo, draudimo ir kitos.

642 sąskaitoje Kitos sąnaudos – registruojamos sąnaudos, patirtos dėl ypatingų, nepriklausančių nuo ūkio veiklos, įvykių. Šioje sąskaitoje registruojama dėl nuo ūkio veiklos nepriklausančių priežasčių žuvusio turto vertė, sumos ištaisant ankstesniais laikotarpiais padarytas apskaitos klaidas.

Kitos veiklos sąnaudų ir netekčių sąskaitų debete sukauptos sumos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkeliamos į finansinių rezultatų sąskaitą.

Ši sąskaita debetuojama:

nurašant nenudėvėtą (neamortizuotą) likviduoto ilgalaikio turto likutinę vertę (K 11, 12);

dėl ypatingų priežasčių nurašant nebaigtą statybą (K 15);

apskaičiuojant darbo užmokestį samdomiems asmenims už ilgalaikio turto likvidavimą ir įmokas valstybiniam socialiniam ir sveikatos draudimui (K 46, 471);

apskaičiuojant išnuomoto ilgalaikio turto nusidėvėjimą (K 138);

fiksuojant sumokėtas draudimo įmokas už išnuomotą turtą (K 27).

Ši sąskaita kredituojama:

ją uždarant ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visa debeto likučio suma (D 34).

65 sąskaita Gamybos suvestinė skirta per ataskaitinį laikotarpį faktiškai patirtų kintamųjų ir pastoviųjų produkcijos gamybos bei paslaugų teikimo sąnaudų apskaitai, taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą. Gamybos sąnaudos pagal atskiras gamybos šakas apskaitomos šešiose subsąskaitose.

650 sąskaitos Augalininkystė debete registruojamos augalininkystės produkcijos auginimo sąnaudos. Analitinės sąskaitos išskiriamos pagal auginamų augalų rūšis ar grupes. Sąskaitos kredite registruojama per ataskaitinį laikotarpį iš derliaus gauta augalininkystės produkcija. Per metus ši produkcija gali būti įkainojama ūkyje nusistatyta sąlygine kaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos.

Šioje sąskaitoje ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gali likti nebaigtos gamybos išlaidos kitų metų derliui gauti. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šioje sąskaitoje registruojamas nebaigtos gamybos likučio perkainojimas pagal nustatytas normatyvines kainas.

651 sąskaitos Mėsos gyvulininkystė debete registruojamos mėsinių gyvulių (paukščių) auginimo sąnaudos. Kiekvienos gyvulių ar paukščių rūšies auginimo sąnaudas tikslinga apskaityti atskiroje analitinėje sąskaitoje. Sąskaitos kredite registruojamas per ataskaitinį laikotarpį gautas priesvoris, kuris įkainojamas faktine savikaina.

652 sąskaita Kita gyvulininkystė skirta kitų gyvulininkystės produktų (pieno, kiaušinių, vilnos, medaus ir kitų) gamybos sąnaudų apskaitai. Analitinės sąskaitos išskiriamos pagal gyvulininkystės produktų gamybos rūšis. Sąskaitos kredite registruojama per ataskaitinį laikotarpį gauta gyvulininkystės produkcija. Per metus ši produkcija gali būti įkainojama ūkyje nusistatyta sąlygine savikaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos.

653 sąskaitos Žuvininkystė debete registruojamos žuvų auginimo sąnaudos. Sąskaitos kredite registruojama užaugintų žuvų masė, kuri įkainojama faktine savikaina.

654 sąskaitos Savos produkcijos perdirbimas debete kaupiamos savos žemės ūkio produkcijos perdirbimo sąnaudos. Analitinės sąskaitos išskiriamos pagal perdirbamos produkcijos rūšis. Sąskaitos kredite registruojama per ataskaitinį laikotarpį perdirbus gauta produkcija. Per metus ši produkcija gali būti įkainojama ūkyje nusistatyta sąlygine savikaina, kuri metų pabaigoje koreguojama iki faktinės savikainos.

655 sąskaita Paslaugos žemės ūkiui skirta kitiems teikiamų žemės ūkio paslaugų sąnaudų apskaitai. Sąskaitos debete kaupiamos minėtos sąnaudos. Analitinės sąskaitos gali būti išskiriamos pagal paslaugų rūšis. Kredite nurašoma kitiems atliktų darbų savikaina.

656 sąskaita Ne žemės ūkio veikla skirta ne žemės ūkio veiklos sąnaudų apskaitai (turizmo paslaugų, ūkio būdu vykdomos statybos, daugiamečių sodinių įveisimo ir auginimo). Sąskaitos debete kaupiamos sąnaudos minėtiems darbams atlikti. Analitinės sąskaitos gali būti išskiriamos pagal veiklos rūšis. Kredite registruojama suteiktų paslaugų savikaina arba statybos bei kitų kapitalinių darbų sąnaudų iškėlimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje į finansinių rezultatų sąskaitą.

Ši sąskaita debetuojama:

tranzitu perkėlus kintamąsias gamybos, paslaugų bei statybos sąnaudas (K 61);

tranzitu perkėlus pastoviąsias gamybos, paslaugų bei statybos sąnaudas (K 62).

Ši sąskaita kredituojama:

užpajamavus augalininkystės, gyvulininkystės ir perdirbtą produkciją (sąlygine savikaina) (D 21);

fiksuojant augalininkystės, gyvulininkystės ir perdirbtos produkcijos sąlyginės kainos koregavimą iki faktinės savikainos, tenkantį:

laikotarpio pabaigoje ūkyje likusiai produkcijai (D 21);

per ataskaitinį laikotarpį parduotai produkcijai (D 60);

ūkio ir asmeninėms reikmėms sunaudotai produkcijai (D 56).

užpajamavus gyvulius ir gyvulių priesvorį (D 22);

suteikus žemės ūkio paslaugas kitiems (D 60);

ataskaitinio laikotarpio pabaigoje iškeliant statybos ir kitų kapitalinių darbų sąnaudas į finansinių rezultatų sąskaitą (D 34).

4. SVARBIAUSIOS ŪKININKO ŪKIO ŪKINĖS OPERACIJOS IR JŲ SĄSKAITŲ KORESPONDENCIJOS

Ilgalaikio turto ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	kreditas
1. Apmokėtos ūkio steigimo išlaidos	11	272
2. Įsigytas ilgalaikis nematerialusis turtas už grynuosius pinigus:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	11, 627	272
kai ūkininkas PVM mokėtojas	11, 250	272
3. Įsigytas ilgalaikis nematerialusis turtas skolon:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	11, 627	450, 48
kai ūkininkas PVM mokėtojas	11, 250	450, 48
4. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kapitalizuota palūkanų suma už paskolas, gautas ilgalaikiam turtui įsigyti ar statyti, įskaityta į ilgalaikio nematerialiojo turto sudėtį	11	631
5. Nurašytas visiškai amortizuotas ilgalaikis nematerialusis turtas	130	11
6. Nurašytas nevisiškai amortizuotas ilgalaikis nematerialusis turtas:
likutinė vertė	640	11
amortizuota vertės dalis	130	11
7. Įsigytas skolon ilgalaikis materialusis turtas:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	12, 627	450
kai ūkininkas PVM mokėtojas	12, 250	450
8. Gautas ilgalaikis materialusis turtas kaip kapitalo subsidija	12	35
9. Įsigytas ilgalaikis materialusis turtas išperkamosios nuomos teise:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	12, 627	401
kai ūkininkas PVM mokėtojas	12, 250	401
10. Užpajamuotas baigtas statyti objektas, pradėjęs derėti sodas	122, 124, 127	150, 151
11. Perkeltas į darbinių gyvulių grupę ūkyje užaugintas arklių prieauglis	125	222
12. Perkainotas ilgalaikis materialusis turtas – padidėjusios vertės suma	12	32
13. Perkeltas į išnuomoto, nenaudojamo turto grupes ilgalaikis materialusis turtas	128, 129	122, 123
14. Kapitalizuotų palūkanų suma už paskolos lėšomis ir išperkamosios nuomos pagrindu įsigytą ilgalaikį turtą, susikaupusi iki jo naudojimo pradžios, įskaityta į ilgalaikio materialiojo turto įsigijimo savikainą	12	11
15. Nurašytas visiškai nudėvėtas ilgalaikis materialusis turtas	13	12
16. Nurašytas nevisiškai nudėvėtas ilgalaikis materialusis turtas:
likutinė vertė	640	12
nudėvėta vertės dalis	13	12
17. Apskaičiuota ilgalaikio nematerialiojo turto amortizacija	620	130
18. Apskaičiuotas ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimas	620	132-138
19. Registruojamos statybos išlaidos gavus rangovo sąskaitą-faktūrą:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	150, 627	450
kai ūkininkas PVM mokėtojas	150, 250	450
20. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojama pajamomis pripažinta nuosavos statybos ir kitų kapitalinių darbų vertė:
faktine išlaidų suma (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	150, 151	542
sąmatine verte (taikant periodinės atsargų apskaitos būdą)	150, 151	542
21. Įsigyti valstybės ir įmonių vertybiniai popieriai	16	27
22. Gauti pinigai išpirkus obligacijas, pardavus akcijas, pajus	27	16
23. Apskaičiuota skola už parduotus vertybinius popierius	252	16

Trumpalaikio turto ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	kreditas
Medžiagų, gyvulių ir produkcijos apskaitos ūkinės operacijos
Taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą
1. Pirktos medžiagos už grynuosius pinigus:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	20, 627	272
kai ūkininkas PVM mokėtojas	20, 250	272
2. Užpajamuotos medžiagos, už kurias dar nesumokėta:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	20, 627	450
kai ūkininkas PVM mokėtojas	20, 250	450
3. Užpajamuotos medžiagos, gautos likvidavus ilgalaikį turtą	207, 208, 209	540
4. Kitam ūkiui paskolintos medžiagos ir produkcija	252	20, 21
5. Grąžintos paskolintos medžiagos ir produkcija	20, 21	252
6. Nurašytos gamybai, statybai ir paslaugoms teikti sunaudotos medžiagos	61	20
7. Asmeniniam vartojimui paimtos medžiagos	311	20
8. Užpajamuota ūkyje pagaminta produkcija	211	65
9. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje koreguojama savos gamybos produkcijos likučių savikaina iki faktinės	211	65
10. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas produkcijos likučių perkainojimo nustatyta normatyvine kaina rezultatas, kai:
nustatytoji normatyvinė kaina didesnė už faktinę savikainą	21	34
nustatytoji normatyvinė kaina mažesnė už faktinę savikainą	34	21
11. Nupirkti gyvuliai už grynuosius pinigus:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	22, 627	272
kai ūkininkas PVM mokėtojas	22, 250	272
12. Nupirkti gyvuliai skolon:
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	22, 627	450
kai ūkininkas PVM mokėtojas	22, 250	450
13. Užpajamuota gyvulių prievaisa ir priesvoris	22	65
14. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje įregistruojamas gyvulių likučių perkainojimo nustatyta normatyvine kaina rezultatas, kai:
nustatytoji normatyvinė kaina didesnė už faktinę savikainą	22	34
nustatytoji normatyvinė kaina mažesnė už faktinę savikainą	34	22
15. Nurašyta parduota produkcija ir gyvuliai	60	21, 22
16. Nurašyta ūkio ir asmeninėms reikmėms sunaudota savos gamybos produkcija ir gyvuliai	56	21, 22
17. Nurašyti kritę produktyvieji gyvuliai bei paukščiai	642	22
18. Nurašytas kritęs gyvulių bei paukščių prieauglis	619	22
Taikant periodinės atsargų apskaitos būdą
19. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas medžiagų likučių padidėjimas	20	61
20. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas medžiagų likučių sumažėjimas	61	20
21. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas produkcijos ir gyvulių likučių padidėjimas	21, 22	34
22. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas produkcijos ir gyvulių likučių sumažėjimas	34	21, 22
23. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas nebaigtosios gamybos likučių padidėjimas	23	34
24. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje registruojamas nebaigtosios gamybos likučių sumažėjimas	34	23
Skolų ūkiui apskaitos ūkinės operacijos
1. Apskaičiuota pirkėjų skola už parduotą jiems produkciją ir suteiktas paslaugas:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	240	50, 470
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	240	50
2. Apskaičiuota pirkėjų skola už parduotą jiems trumpiau nei vienerius metus naudotą ilgalaikį materialųjį turtą:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	240	540, 470
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	240	540
3. Apskaičiuota pirkėjų skola už parduotą jiems ilgiau nei vienerius metus naudotą ilgalaikį materialųjį turtą	240	540
4. Pirkėjai sumokėjo už produkciją ir paslaugas nacionaline valiuta	27	240
5. Pirkėjai sumokėjo už produkciją ir paslaugas užsienio valiuta:
kai lito ir užsienio valiutos santykis pinigų sumokėjimo dieną didesnis nei skolos susidarymo dieną	27	240, 532
kai lito ir užsienio valiutos santykis pinigų sumokėjimo dieną mažesnis nei skolos susidarymo dieną	27, 632	240
6. Pirkėjai sumokėjo avansą	27	240
7. Gautas iš pirkėjų vekselis už parduotą jiems produkciją ir suteiktas paslaugas:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	241	50, 470
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	241	50
8. Apmokėtas pirkėjo vekselis	270, 272	241
9. Pirkėjų skola perkelta į abejotinų skolų sąskaitą	242	240
10. Pirkėjai sumokėjo abejotiną skolą	27	242
11. Abejotina skola nurašyta kaip beviltiška	64	242
12. Valstybinė mokesčių inspekcija sumokėjo priklausančią gauti PVM sumą	270	250
13. Apskaičiuotos ligos ir motinystės pašalpos, mokėtinos iš SODROS lėšų	251	46
14. SODRA pervedė skolą už ligos ir motinystės pašalpas	270	251
15. Apskaičiuota skola už parduotas akcijas	252	16
16. Kitam ūkiui paskolintos medžiagos ir produkcija	252	20, 21
17. Gauta skola už parduotas akcijas	270	252
18. Grąžintos paskolintos medžiagos ir produkcija	20, 21	252
19. Apskaičiuota skola už ūkio turto nuomą	252	541
20. Gauta skola už ūkio turto nuomą:
pinigais	270, 272	252
produkcija, medžiagomis, gyvuliais	20, 21, 22	252
Trumpalaikių investicijų, pinigų ir būsimųjų laikotarpių išlaidų apskaitos ūkinės operacijos
1. Įsigyti valstybės arba įmonių vertybiniai popieriai	261	270, 272
2. Įnešti pinigai į terminuoto indėlio sąskaitą banke	260	27
3. Atsiimti pinigai, uždarius terminuotų indėlių sąskaitas	270, 271, 272	260
4. Gauti pinigai pardavus akcijas arba išpirkus obligacijas	270, 272	261
5. Nurašytos bankrutavusių įmonių akcijos	634	261
6. Gautos palūkanos už sąskaitose bankuose laikomus pinigus	270, 271	531
7. Gauti dividendai už turimas kitų įmonių akcijas ir pajus	270, 271, 272	534
8. Gauta skola iš pirkėjų nacionaline valiuta	270, 272	240
9. Gauta skola iš pirkėjų užsienio valiuta ir įregistruotas teigiamas valiutos perkainojimo rezultatas, susidaręs dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos apmokėjimo	271	240, 532
10. Gauti delspinigiai ir baudos už produkcijos pirkėjų ir paslaugų gavėjų laiku negrąžintas skolas	270, 271, 272	533
11. Sodra pervedė skolą už ligos ir motinystės pašalpas	270	251
12. Valstybinė mokesčių inspekcija sumokėjo priklausančią gauti PVM sumą	270	250
13. Gauta draudimo bendrovių išmoka į sąskaitą banke	270	542
14. Gauti pinigai pirkėjams apmokėjus vekselį	270, 271, 272	241
15. Atgauta beviltiška skola	270, 271, 272	543
16. Gautas avansas iš pirkėjų	27	240
17. Gautas avansas už išnuomotą turtą	270, 272	49
18. Tiekėjai grąžino sumokėtą avansą į sąskaitas banke	270, 272	450
19. Į sąskaitą banke gauta paskola	270	40, 44
20. Į sąskaitą banke gauta kapitalo subsidija	270	35
21. Sumokėtos turto draudimo įmokos	624	270, 272
22. Sumokėtas avansas tiekėjams	450	27
23. Iš kasos apmokėta skola tiekėjams	450	272
24. Iš sąskaitos banke apmokėta skola tiekėjams nacionaline valiuta	450	270
25. Iš sąskaitos banke apmokėta skola tiekėjams užsienio valiuta ir įregistruotas neigiamas valiutos perkainojimo rezultatas, susidaręs dėl valiutos kurso pasikeitimo per laikotarpį nuo skolos atsiradimo iki jos apmokėjimo	450, 632	271
26. Sumokėta skola draudimo bendrovei už turto draudimą	48	270, 272
27. Iš sąskaitos banke sumokėtas PVM	470	270
28. Sumokėta SODRAI	471	270, 272
29. Sumokėta ligonių kasai	472	270, 272
30. Iš sąskaitos banke sumokėtas fizinių asmenų pajamų mokestis	473	270
31. Iš sąskaitos banke sumokėti žemės, valstybinės žemės nuomos ir kiti mokesčiai	473	270
32. Iš sąskaitų banke sumokėta įmoka už išperkamosios nuomos būdu įsigytą turtą	431	270, 271
33. Grąžinta paskola bankui	40, 43	270
34. Sumokėtos palūkanos už paskolas	631	270, 271
35. Sumokėta už banko paslaugas	634	270, 272
36. Iš kasos išmokėtas darbo užmokestis	46	272
37. Pervestas atlyginimas į darbuotojų asmenines sąskaitas banke	46	270
38. Apmokėti tiekėjams išduoti vekseliai	451	27
39. Įnešti iš kasos į sąskaitą banke pinigai nacionaline valiuta	270	272
40. Įnešti iš kasos į sąskaitą banke pinigai užsienio valiuta	271	272
41. Gauti pinigai į kasą iš sąskaitos banke nacionaline valiuta	272	270
42. Gauti pinigai į kasą iš sąskaitos banke užsienio valiuta	272	271
43. Pirkta užsienio valiuta ir gauti pinigai įskaityti į sąskaitą banke užsienio valiuta bei įregistruotas neigiamas užsienio valiutos pirkimo rezultatas, kurį sudaro skirtumas tarp faktiškai sumokėtos sumos ir valiutos vertės oficialiu kursu	271, 632	270
44. Parduota užsienio valiuta ir gauti pinigai įskaityti į sąskaitą banke nacionaline valiuta bei įregistruotas neigiamas užsienio valiutos pardavimo rezultatas, kurį sudaro skirtumas tarp valiutos vertės oficialiu kursu ir faktiškai gautos sumos	270, 632	271
45. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje įregistruotas valiutos likučių perkainojimo rezultatas:
teigiamas	271, 272	532
neigiamas	632	271, 272
46. Paimti pinigai ūkininko ir ūkio narių asmeniniam vartojimui	311	272
47. Pervesti pinigai iš ūkio sąskaitos į asmeninę sąskaitą banke	311	270, 271
48. Užprenumeruoti laikraščiai ir žurnalai	29	270, 272
49. Iš anksto sumokėtas nuomos mokestis	29	270, 272
50. Priskirtos ataskaitiniam laikotarpiui tenkančios būsimųjų laikotarpių išlaidos	62	29

Kapitalo ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	kreditas
1. Įskaitytas į pagrindinio kapitalo sąskaitą gautas pelnas	34	30
2. Papildytas pagrindinis kapitalas ūkininko ir ūkio narių įnašais	310	30
3. Įskaitytas į pagrindinio kapitalo sąskaitą ilgalaikio materialiojo turto vertės padidėjimas dėl jo perkainojimo	32	30
4. Nurašytas pagrindinio kapitalo sąskaita nuostolis	30	34
5. Nurašytas pagrindinio kapitalo sąskaita ūkininko ir ūkio narių asmeninėms reikmėms paimtas ūkio turtas	30	311
6. Nurašytas iš pagrindinio kapitalo sąskaitos ilgalaikio materialiojo turto vertės sumažėjimas dėl jo perkainojimo	30	12
7. Įregistruoti ūkininko ir ūkio narių įnašai pagrindiniam kapitalui papildyti	27	310
8. Ūkininko ir ūkio narių asmeninėms reikmėms paimti:
pinigai	311	27
savos gamybos produkcija ir gyvuliai	311	56
9. Apskaičiuotas ilgalaikio materialiojo turto vertės padidėjimas dėl jo perkainojimo	12	32
10. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkelta į Finansinių rezultatų sąskaitą:	34
pardavimų pajamos	50
finansinės ir investicinės veiklos pajamos	53
kitos veiklos ir neįprastinės pajamos	54
gyvulių ir produkcijos suvartojimas ūkio ir asmeninėms reikmėms	56
gyvulių, produkcijos ir nebaigtos gamybos likučių padidėjimas (taikant periodinės atsargų apskaitos būdą)	21, 22, 23
gyvulių ir produkcijos, suvartotų ūkio ir asmeninėms reikmėms, įkainojimo skirtumas, kai normatyvinė kaina didesnė už faktinę savikainą (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	56
gyvulių ir produkcijos likučių įkainojimo skirtumas, kai normatyvinė kaina didesnė už faktinę savikainą (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	21, 22
11. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkelta į Finansinių rezultatų sąskaitą:	34
parduotų prekių savikaina (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	60
gyvulių ir produkcijos, suvartotų ūkio ir asmeninėms reikmėms, įkainojimo skirtumas, kai normatyvinė kaina mažesnė už faktinę savikainą (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	56
gyvulių ir produkcijos likučių įkainojimo skirtumas, kai normatyvinė kaina mažesnė už faktinę savikainą (taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą)	21, 22
gyvulių, produkcijos ir nebaigtos gamybos likučių sumažėjimas (taikant periodinės atsargų apskaitos būdą)	21, 22, 23
kintamosios išlaidos (taikant periodinės atsargų apskaitos būdą)	61
pastoviosios išlaidos (taikant periodinės atsargų apskaitos būdą)	62
finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos	63
kitos sąnaudos ir netektys	64
bendrosios ūkio išlaidos (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą)	627
11. Gauta kapitalo subsidija:
ilgalaikiu materialiuoju turtu	12	35
į ūkio sąskaitą banke	270, 271	35
12. Gautos subsidijos lėšomis įsigyto ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimo suma įskaityta į ataskaitinio laikotarpio finansinės ir investicinės veiklos pajamas	35	530

Ūkio skolų ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	Kreditas
1. Į sąskaitą banke gauta ilgalaikė paskola	270	400
2. Išperkamosios nuomos būdu įsigytas turtas	12	401
3. Perkelta kitais ataskaitiniais metais mokėtina ilgalaikių skolų dalis	40	43
4. Sumokėta einamųjų metų skolos dalis	43	270, 272
5. Sumokėta ilgalaikė skola	40	27
6. Iš banko gauta trumpalaikė paskola	270	44
7. Grąžinta trumpalaikė banko paskola	44	270, 272
8. Sumokėtas avansas tiekėjams	45	27
9. Įsiskolinta tiekėjams už pirktą ilgalaikį turtą:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	11, 12, 250	450, 451
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	11, 12, 627	450, 451
10. Įsiskolinta tiekėjams už pirktas medžiagas ir gyvulius (nuolat apskaitomų atsargų būdu):
kai ūkininkas PVM mokėtojas	20, 22, 250	450, 451
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	20, 22, 627	450, 451
11. Įsiskolinta tiekėjams už pirktas medžiagas ir gyvulius (periodiškai apskaitomų atsargų būdu):
kai ūkininkas PVM mokėtojas	60, 250	450, 451
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	60, 627	450, 451
12. Įsiskolinta rangovams už atliktus statybos darbus:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	15, 250	450, 451
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	15, 627	450, 451
13. Įsiskolinta rangovams už atliktus remonto darbus:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	621, 250	450, 451
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	621, 627	450, 451
14. Sumokėta skola tiekėjams ir rangovams nacionaline valiuta	450	27
15. Sumokėta skola tiekėjams ir rangovams užsienio valiuta:
kai lito ir užsienio valiutos santykis skolos sumokėjimo dieną yra didesnis nei skolos susidarymo dieną	450, 632	27
kai lito ir užsienio valiutos santykis skolos sumokėjimo dieną yra mažesnis nei skolos susidarymo dieną	450	27, 532
16. Apmokėtas išduotas vekselis	451	27
17. Apskaičiuotas darbo užmokestis samdomiems darbuotojams už gamybos ir statybos darbus	617, 625	46
18. Iš darbo užmokesčio išskaičiuotas fizinių asmenų pajamų mokestis	46	473
19. Iš darbo užmokesčio išskaičiuotos valstybinio socialinio draudimo įmokos	46	471
20. Iš darbo užmokesčio išskaičiuotos pagal vykdomuosius raštus priklausančios sumos ir kitos trumpalaikės skolos	46	48
21. Iš kasos išmokėtas darbo užmokestis	46	272
22. Darbo užmokestis pervestas į darbuotojų sąskaitas banke	46	270
23. Darbo užmokesčio sąskaita:
išduota produkcija ir gyvuliai:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	46	500, 501, 502, 470
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	46	500, 501, 502
suteiktos paslaugos:
kai ūkininkas PVM mokėtojas	46	504, 470
kai ūkininkas ne PVM mokėtojas	46	504
24. Mėnesio pabaigoje pirkimo PVM perkeltas į pardavimo PVM sąskaitą	470	250
25. Mėnesio pabaigoje pardavimo PVM perkeltas į pirkimo PVM sąskaitą	470	250
26. Sumokėta priklausanti mokėti PVM suma	470	270
27. Tikslinta PVM atskaita pardavus trumpiau nei 10 metų naudotą ilgalaikį nekilnojamą turtą ir trumpiau nei 5 metus naudotą kitą ilgalaikį turtą arba pasikeitus šio turto naudojimo paskirčiai	627	470
28. Apskaičiuotos mokėtinos valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos už samdomus asmenis iš darbdavio lėšų	617, 625	471
29. Apskaičiuotos ūkininko ir ūkio narių valstybinio socialinio draudimo įmokos	627	471
30. Apskaičiuotos ūkininko ir ūkio narių sveikatos draudimo įmokos	627	472
31. Sumokėtos valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos	471, 472	270, 272
32. Apskaičiuoti žemės ir valstybinės žemės nuomos mokesčiai	622, 623	473
33. Sumokėti fizinių asmenų pajamų, žemės, valstybinės žemės nuomos ir kiti mokesčiai	473	270, 272
34. Įsiskolinta gyvybės ir ne gyvybės draudimo bendrovėms	46, 624, 626, 627	48
35. Sumokėtos gyvybės ir ne gyvybės draudimo įmokos	48	270, 272
36. Įsiskolinta fiziniams asmenims už žemės nuomą	623	48
37. Sumokėta fiziniams asmenims žemės nuoma	48	27
38. Nurašytos neišieškotos kreditinės skolos	40, 44, 45, 46, 47, 48	543
39. Iš anksto gautos pajamos už išnuomotą pastatą ar kitą turtą	270, 272	49
40. Priskirta ataskaitiniam laikotarpiui tenkanti dalis iš anksto gautų pajamų	49	541, 542

Pajamų ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	kreditas
1. Apskaičiuotos pajamos, pardavus ūkyje pagamintą produkciją (ūkininkas PVM mokėtojas): augalininkystės produkciją gyvulius, paukščius ir žvėrelius kitą gyvulininkystės produkciją ūkyje perdirbtą savos gamybos produkciją	240, 241	500, 470 501, 470 502, 470 503, 470
2. Apskaičiuotos pajamos, pardavus ūkyje pagamintą produkciją (ūkininkas ne PVM mokėtojas): augalininkystės produkciją gyvulius, paukščius ir žvėrelius kitą gyvulininkystės produkciją ūkyje perdirbtą savos gamybos produkciją	240, 241	500 501 502 503
3. Apskaičiuotos pajamos už suteiktas paslaugas (ūkininkas PVM mokėtojas): žemės ūkio paslaugas turizmo paslaugas	240, 241	504, 470 505, 470
4. Apskaičiuotos pajamos už suteiktas paslaugas (ūkininkas ne PVM mokėtojas): žemės ūkio paslaugas turizmo paslaugas	240, 241	504 505
5. Parduota produkcija arba suteiktos paslaugos už grynuosius pinigus (ūkininkas PVM mokėtojas)	272	50, 470
6. Parduota produkcija arba suteiktos paslaugos už grynuosius pinigus (ūkininkas ne PVM mokėtojas)	272	50
7. Gauta parama sėklomis	200	530
8. Gauta subsidija už dyzelinį kurą	270	530
9. Gautos subsidijos lėšomis įsigyto ilgalaikio materialiojo turto nusidėvėjimo suma įskaitoma į ataskaitinio laikotarpio finansinės ir investicinės veiklos pajamas	35	530
10. Gautos palūkanos už sąskaitose banke laikomus pinigus	270, 271	531
11. Apskaičiuotas teigiamas valiutos kursų pasikeitimo rezultatas: perkainojant ar keičiant valiutą bei gaunant pirkėjų skolą valiuta susidaręs perkainojus valiuta gautinas sumas susidaręs perkainojant valiuta mokėtinas skolas arba sumokant skolą (grąžinant paskolą) valiuta	271, 272 24 40, 43, 44, 45	532
12. Gauti delspinigiai už pirkėjų ar paslaugų gavėjų laiku negrąžintas skolas	270, 271, 272	533
13. Gauti dividendai už turimas kitų įmonių akcijas ir pajus	270, 271, 272	534
14. Apskaičiuotos pajamos, pardavus ilgalaikį turtą (turtas naudotas trumpiau nei vienerius metus)	240, 241	540, 470
15. Apskaičiuotos pajamos, pardavus ilgalaikį turtą (turtas naudotas ilgiau nei vienerius metus)	240, 241	540
16. Gauta medžiagų, likvidavus nurašytą ilgalaikį turtą (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą)	207, 208, 209	540
17. Apskaičiuotos ūkio turto ar žemės nuomos pajamos	252	541
18. Priskirta ataskaitiniam laikotarpiui tenkanti iš anksto gautų pajamų dalis	49	541
19. Gauta ūkiui priklausanti draudimo išmoka	270, 272	542
20. Pajamomis pripažintos nuosavos statybos ir kitų kapitalinių darbų išlaidos	15	542
21. Atgautos beviltiškos skolos	270, 271, 272	543
22. Nurašytos neišieškotos kreditinės skolos	40, 44, 45, 46, 47, 48	543
23. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje sukauptos pajamos iškeliamos į Finansinių rezultatų sąskaitą	50, 53, 54	34
24. Ūkio ir asmeninėms reikmėms suvartoti gyvuliai ir produkcija (taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą) – per metus sukaupti natūriniai duomenys metų pabaigoje įkainojami nustatyta normatyvine kaina: suvartota asmeninėms reikmėms suvartota ūkio reikmėms	311 610, 611, 619	56
25. Gyvulių ir produkcijos suvartojimas ūkio ir asmeninėms reikmėms ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkeltas į Finansinių rezultatų sąskaitą (taikant periodiškai apskaitomų atsargų būdą)	56	34
26. Suvartota gyvulių ir produkcijos ūkio ir asmeninėms reikmėms (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą) – per ataskaitinį laikotarpį, įkainojant sąlygine savikaina	56	21, 22
27. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ūkio ir asmeninėms reikmėms suvartotų gyvulių ir produkcijos sąlyginis įkainojimas koreguojamas iki faktinės savikainos – papildomu arba storno įrašu (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą)	56	65
28. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje suvartoti gyvuliai ir produkcija ūkio ir asmeninėms reikmėms įkainoti nustatyta normatyvine kaina ir nurašyti į išlaidas (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą): suvartota asmeninėms reikmėms suvartota ūkio reikmėms	31 610, 611, 619	56
29. Gyvulių ir produkcijos suvartojimo ūkio ir asmeninėms reikmėms sąskaitoje likęs įkainojimo skirtumas iškeliamas į Finansinių rezultatų sąskaitą (taikant nuolat apskaitomų atsargų būdą):
kai savikaina didesnė už nustatytą normatyvinę kainą	34	56
kai nustatyta normatyvinė kaina didesnė už savikainą	56	34

Sąnaudų ūkinės operacijos

Ūkinių operacijų turinys	Sąskaitų korespondencija

debetas	kreditas
Parduotos produkcijos savikainos, kintamųjų ir pastoviųjų sąnaudų apskaitos ūkinės operacijos
Taikant nuolatinės atsargų apskaitos būdą
1. Parduota augalininkystės produkcija	600	210, 211
2. Parduoti gyvuliai, paukščiai, bičių šeimos, žvėreliai	601	22
3. Parduotas pienas ir kita gyvulininkystės produkcija	602	211
4. Parduoti savos žemės ūkio produkcijos perdirbimo produktai	603	211
5. Suteiktos žemės dirbimo, pasėlių priežiūros, derliaus nuėmimo paslaugos kitiems	604	655
6. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nurašyti savikainos koregavimo skirtumai, tenkantys parduotai ataskaitinių metų produkcijai (papildomu arba storno įrašu)	600, 601, 602, 603	650, 652, 654, 22
7. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje iškelta į finansinių rezultatų sąskaitą parduotų prekių savikaina	34	60
8. Pasėta sėkla:
pirkta	610	200
savos gamybos	610	56
9. Sunaudotos mineralinės trąšos augalams tręšti	612	202
10. Sunaudoti chemikalai augalų purškimui	613	203
11. Gyvulių šėrimui sunaudoti pašarai:
pirkti	611	201
savos gamybos	611	56
12. Sunaudoti gyvulių gydymui biopreparatai ir medikamentai	614	204
13. Sunaudotas kuras traktorių darbui augalininkystėje, gyvulininkystėje	615	205
14. Apskaičiuotas darbo užmokestis samdomiems darbuotojams už gamybos ir statybos darbus	617, 625	46
15. Apskaičiuotos valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos už samdomus asmenis iš darbdavio lėšų	617, 625	471
16. Statybai sunaudotos statybinės medžiagos	618	208
17. Nurašytas kritęs gyvulių ir paukščių prieauglis	619	22
18. Apskaičiuotas gamybinių pastatų ir technikos nusidėvėjimas	620	132, 133
19. Apskaičiuoti žemės ir valstybinės žemės nuomos mokesčiai	622, 623	473
20. Apskaičiuota žemės nuoma už iš fizinių asmenų nuomojamą žemę	623	48
21. Sumokėtos turto draudimo įmokos	624	270, 272
22. Sumokėta už apskaitos blankus ir kanceliarines prekes	627	270, 272
23. Apskaičiuotos ūkininko ir ūkio narių valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos	627	471, 472
24. Iškeltos kintamosios ir pastoviosios gamybos bei statybos sąnaudos į gamybos suvestinę	65	61, 620, 621, 622, 623, 624, 625, 626
25. Užpajamuota ūkyje pagaminta augalininkystės ir gyvulininkystės produkcija	211	65
26. Užpajamuoti ūkyje gimę gyvuliai ir priesvoris	22	651, 652
27. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nurašyti pagamintos produkcijos savikainos koregavimo skirtumai (papildomu arba storno įrašu), tenkantys:
ūkyje likusiai produkcijai	211	65
ūkio ir asmeninėms reikmėms suvartotai produkcijai	56	65
28. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nurašytos bendrosios pastovios ūkio sąnaudos į finansinių rezultatų sąskaitą	34	627
29. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje perkainota nebaigta gamyba pagal normatyvinę kainą:
kai normatyvinė kaina didesnė už faktines išlaidas	650	34
kai normatyvinė kaina mažesnė už faktines išlaidas	34	650
Taikant periodinės atsargų apskaitos būdą
30. Nupirkta skolon (ūkininkas PVM mokėtojas):
medžiagų (sėklų, trąšų, kuro ir t. t.)	600, 250	450
gyvulių	601, 250	450
31. Nupirkta skolon (ūkininkas ne PVM mokėtojas):
medžiagų (sėklų, trąšų, kuro ir t. t.)	600, 627	450
gyvulių	601, 627	450
32. Nupirkta už grynus (ūkininkas PVM mokėtojas):
medžiagų (sėklų, trąšų, kuro ir t. t.)	600, 250	272
gyvulių	601, 250	272
33. Nupirkta už grynus (ūkininkas ne PVM mokėtojas):
medžiagų (sėklų, trąšų, kuro ir t. t.)	600, 627	272
gyvulių	601, 627	272
34. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje medžiagų pirkimo išlaidos iškeltos į kintamųjų sąnaudų sąskaitas	61	600
35. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje į kintamųjų sąnaudų sąskaitas perkeltas pirktų medžiagų likučių pokytis:
kai likutis laikotarpio pabaigoje didesnis	61	20
kai likutis laikotarpio pabaigoje mažesnis	20	61
36. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gyvulių pirkimo išlaidos iškeltos į finansinių rezultatų sąskaitą	34	601
37. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užregistruota pasėta savos gamybos sėkla (per metus sukaupti natūriniai duomenys įkainojami nustatyta normatyvine kaina)	610	56
38. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užregistruoti gyvuliams sušerti savos gamybos pašarai (per metus sukaupti natūriniai duomenys įkainojami nustatyta normatyvine kaina)	611	56
39. Apskaičiuotas darbo užmokestis samdomiems darbuotojams už gamybos bei statybos darbus	617, 625	46
40. Apskaičiuotos valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos už samdomus asmenis iš darbdavio lėšų	617, 625	471
41. Apskaičiuotas gamybinių pastatų ir technikos nusidėvėjimas	620	132, 133
42. Apskaičiuoti žemės ir valstybinės žemės nuomos mokesčiai	622, 623	473
43. Apskaičiuota žemės nuoma už iš fizinių asmenų nuomojamą žemę	623	48
44. Sumokėtos turto draudimo įmokos	624	270, 272
45. Sumokėta už specialiuosius apskaitos blankus	627	270, 272
46. Apskaičiuotos ūkininko ir ūkio narių valstybinio socialinio ir sveikatos draudimo įmokos	627	471, 472
47. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje iškeltos kintamosios ir pastoviosios sąnaudos į finansinių rezultatų sąskaitą	34	61, 62
Finansinės ir investicinės veiklos bei kitų sąnaudų ūkinės operacijos
1. Sumokėtos palūkanos už banko paskolas	631	270
2. Apmokėtos išlaidos, susijusios su paskolos gavimu	631	270, 272
3. Apskaičiuotas neigiamas valiutos kurso pasikeitimo rezultatas: perkainojant ar keičiant valiutą bei sumokant skolą (grąžinant paskolą) valiuta susidaręs perkainojant valiuta gautinas skolas arba gaunant pirkėjų skolą valiuta susidaręs perkainojant valiuta mokėtinas skolas	632	271, 272 24 40, 43, 44, 45
4. Sumokėti delspinigiai už laiku negrąžintas skolas	633	271, 272
5. Nurašytos beviltiškos pirkėjų skolos	634	242
6. Nurašytos bankrutavusių įmonių akcijos	634	16, 26
7. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kapitalizuota palūkanų suma už paskolas, gautas ilgalaikiam turtui įsigyti ar statyti	11	631
8. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nurašytos į finansinių rezultatų sąskaitą finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos	34	631, 632, 633, 634
9. Nurašyta nevisiškai nudėvėta likviduoto ilgalaikio turto likutinė vertė	640	12
10. Apskaičiuotas darbo užmokestis samdomiems darbuotojams ir valstybinio socialinio bei sveikatos draudimo įmokos už ilgalaikio turto likvidavimo darbus	640	46, 471
11. Apskaičiuotas išnuomoto ilgalaikio turto nusidėvėjimas	641	138
12. Nurašyti kritę pagrindinės bandos gyvuliai	642	22
13. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nurašytos į finansinių rezultatų sąskaitą kitos veiklos sąnaudos ir netektys	34	64

______________