LIETUVOS RESPUBLIKOS FINANSŲ MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL FINANSŲ MINISTRO 2021 M. BIRŽELIO 28 D. ĮSAKYMO NR. 1K-227 „DĖL STRATEGINIO VALDYMO METODIKOS TAIKYMO“ PAKEITIMO

2025 m. balandžio 10 d. Nr. 1K-80

Vilnius

1. P a k e i č i u Lietuvos Respublikos finansų ministro 2021 m. birželio 28 d. įsakymą Nr. 1K-227 „Dėl Strateginio valdymo metodikos taikymo“ ir jį išdėstau nauja redakcija (Plėtros programos pažangos priemonės aprašo forma, Plėtros programos pažangos priemonės pagrindimo aprašo forma, Viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, Regioninės pažangos priemonės visuotinės dotacijos finansavimo valdymo sutarties pavyzdinė forma, Strateginio valdymo sistemoje naudojamų pažangos ir tęstinės veiklos stebėsenos rodiklių nustatymo ir skaičiavimo gairės, Projektų, finansuojamų valstybės biudžeto lėšomis, administravimo ir finansavimo taisyklės ir 2024–2027 metų vertinimo planas nekeičiami):

„LIETUVOS RESPUBLIKOS FINANSŲ MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL STRATEGINIO VALDYMO METODIKOS TAIKYMO

Vadovaudamasi Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimu Nr. 292 „Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo“, 14, 82 punktais, 87.1, 104.3 papunkčiais, 133, 234, 239, 242 ir 254 punktais:

1. T v i r t i n u pridedamus:

1.1. Plėtros programos pažangos priemonės aprašo formą;

1.2. Plėtros programos pažangos priemonės pagrindimo aprašo formą;

1.3. Viešųjų išlaidų peržiūros metodines gaires;

1.4. Regioninės pažangos priemonės visuotinės dotacijos finansavimo valdymo sutarties pavyzdinę formą;

1.5. Strateginio valdymo sistemoje naudojamų pažangos ir tęstinės veiklos stebėsenos rodiklių nustatymo ir skaičiavimo gaires;

1.6. Vertinimo metodines gaires;

1.7. Projektų, finansuojamų valstybės biudžeto lėšomis, administravimo ir finansavimo taisykles;

1.8. 2024–2027 metų vertinimo planą.

2. S u d a r a u šios sudėties Vertinimo koordinavimo grupę (toliau – VKG):

Lietuvos Respublikos finansų ministerijos 2 atstovai (vienas iš jų VKG vadovas);

Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos 2 atstovai (vienas iš jų VKG vadovo pavaduotojas);

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos energetikos ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos atstovas;

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos atstovas;

Valstybės duomenų agentūros atstovas;

viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros atstovas;

viešosios įstaigos Inovacijų agentūros atstovas;

Vyriausybės strateginės analizės centro atstovas;

Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės atstovas (stebėtojo teisėmis).

3. N u s t a t a u, kad:

3.1. šio įsakymo 2 punkte nurodyti subjektai apie į VKG paskirto savo atstovo ar jo pakaitinio nario pakeitimą turi informuoti Finansų ministeriją kaip galima anksčiau;

3.2. prireikus į VKG posėdžius gali būti kviečiami ekspertai, socialinių ir ekonominių partnerių ir kitų suinteresuotų institucijų atstovai;

3.3. VKG užduotis – koordinuoti intervencijų vertinimo veiklą, kurią vykdydama VKG atlieka Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimu Nr. 292 „Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo“, 243 punkte nurodytas funkcijas;

3.4. šio įsakymo 2 punktu sudaryta VKG tęsia pagal ankstesnį teisinį reguliavimą sudarytos VKG pradėtą vykdyti intervencijų vertinimo koordinavimo veiklą.

4. P a v e d u Finansų ministerijos Viešųjų investicijų ir projektų vertinimo skyriui techniškai aptarnauti VKG.“

2. P r i p a ž į s t u netekusiu galios Lietuvos Respublikos finansų ministro 2023 m. vasario 21 d. įsakymą Nr. 1K-63 „Dėl Vertinimo koordinavimo grupės sudarymo“.

Finansų ministras	Rimantas Šadžius

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos finansų ministro

2021 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. 1K-227

(Lietuvos Respublikos finansų ministro

2025 m. balandžio 10 d. įsakymo Nr. 1K-80

redakcija)

vertinimo metodinės gairės

I SKYRIUS

bendrosios nuostatos

1.	Vertinimo metodinėse gairėse (toliau – Gairės) nustatomi Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimu Nr. 292 „Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo“, (toliau – SVM) V skyriaus trečiajame skirsnyje nurodyto vertinimo (toliau – vertinimas) principai, vertinimo tipai, vertinimo metodai, reglamentuojama vertinimo sistema.

2.	Gairėse vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžiamos Lietuvos Respublikos strateginio valdymo įstatyme ir SVM.

3.	Vertinimo metu atliekama sisteminga ir objektyvi intervencijų – planuojamų siekti, siekiamų ar pasiektų strateginių tikslų, planuojamų vykdyti, vykdomų ar įvykdytų pažangos uždavinių, pažangos priemonių ir jų veiklų – analizė, siekiant nustatyti jų tinkamumą, efektyvumą, rezultatyvumą ir poveikį.

4.	Vertinimo objektas nurodytas SVM 232 punkte.

5.	Vertinimas turi atitikti visus šiuos požymius:

5.1.	skirtas intervencijai ar jos daliai tobulinti, naujoms žinioms apie intervencijas kaupti ir atsiskaityti už intervencijas suinteresuotiems subjektams (įstaigoms, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijoms) ir visuomenei;

5.2.	padeda nustatyti intervencijos ar jos dalies vertę pagal tam tikrus vertinimo kriterijus;

5.3.	integruotas į viešosios politikos ciklą;

5.4.	atliktas taikant vertinimo metodus, naudojant prieinamą informaciją ir duomenis;

5.5.	atliktas įtraukiant vertinimo dalyvių – už vertinimą atsakingų strateginio valdymo sistemos (toliau – SVS) dalyvių ir vadovaujančiųjų institucijų – darbuotojus ir suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų) atstovus;

5.6.	atlikus vertinimą, parengiama vertinimo ataskaita, kuri yra viešai prieinama.

6.	Vertinimo sistemos elementai: vertinimo dalyviai, kolegialūs organai, sudaryti vadovaujantis Europos Sąjungos (toliau – ES) ir (ar) kitos tarptautinės finansinės paramos teikimą ir administravimą reglamentuojančiais teisės aktais, (toliau – kolegialūs organai), Vertinimo koordinavimo grupė, sudaryta šiuo finansų ministro įsakymu, (toliau – VKG), Valstybės duomenų agentūra, jų atliekamų vertinimo funkcijų ir vykdomų vertinimo procesų visuma bei tarpusavio sąveika, užtikrinanti vertinimą reglamentuojančių teisės aktų nuostatų ir principų laikymąsi.

II SKYRIUS

VERTINIMO PRINCIPAI IR VERTINIMO TIPAI

7.	Atliekant vertinimą turi būti vadovaujamasi šiais principais:

7.1.	aktualumo – vertinimas planuojamas, organizuojamas ir atliekamas, atsižvelgiant į kitas įrodymais grįsto valdymo priemones, siekiant išvengti jų dubliavimo. Vertinimo rezultatai yra aktualūs ir panaudojami intervencijų poveikiui gerinti, intervencijų vykdymui tobulinti;

7.2.	efektyvumo – vertinimui atlikti skirti finansiniai ir nefinansiniai ištekliai naudojami proporcingai gautiems vertinimo rezultatams;

7.3.	pagrįstumo – pasirinkti vertinimo metodai turi būti pagrįsti, atliekant vertinimą naudojami duomenys turi būti gauti iš patikimų šaltinių;

7.4.	nepriklausomumo – vertinimą atlieka vertinimo dalyvio darbuotojas (-ai), vertinimo tikslu sudarytos darbo grupės nariai ar išorės ekspertas, funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už intervencijos vykdymą atsakingų asmenų ir tiesiogiai nedalyvaujantys rengiant ir įgyvendinant planavimo dokumentus;

7.5.	viešumo – informacija apie atliekamą ir atliktą vertinimą ir jo rezultatus yra viešai prieinama.

8.	Vertinimo tipai skiriami:

8.1.	pagal viešosios politikos vykdymo ciklą:

8.1.1.	išankstinis (ex ante) vertinimas, atliekamas siekiant nustatyti intervencijų poreikį, galimas problemas, intervencijas, kuriomis šios problemos galėtų būti sprendžiamos, ir numatomą intervencijų poveikį;

8.1.2.	tarpinis (pažangos) vertinimas, atliekamas siekiant nustatyti, kaip intervencijos prisideda prie viešosios politikos prioritetų ir tikslų jų įgyvendinimo laikotarpiu;

8.1.3.	baigiamasis (poveikio, ex post) vertinimas, atliekamas įvykdžius intervencijas, siekiant nustatyti, ar buvo pasiekti nustatyti tikslai, įvertinti intervencijų poveikį ir pasiūlyti intervencijų tobulinimo kryptis;

8.2.	pagal organizavimo būdą:

8.2.1.	centralizuotas – intervencijų, už kurių vykdymą atsakingi keli asmenys, vertinimas, kurį organizuoja Lietuvos Respublikos finansų ministerija;

8.2.2.	decentralizuotas – intervencijų vertinimas, kurį organizuoja vertinimo dalyvis;

8.3.	pagal atlikimo būdą:

8.3.1.	išorinis vertinimas, atliekamas išorės eksperto – Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka atrinkto asmens arba Vyriausybės įgalioto juridinio asmens;

8.3.2.	vidinis vertinimas, atliekamas vertinimo dalyvio darbuotojo (-ų) arba vertinimo tikslu sudarytos darbo grupės, į kurią vertinimo dalyvis gali pasitelkti savo valdymo srityje veikiančių juridinių asmenų, viešojo sektoriaus subjektų ekspertų ir (ar) suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų) atstovų;

8.3.3.	mišrusis vertinimas, atliekamas išorės eksperto, vertinimo dalyvio darbuotojo (-ų) ir (ar) vertinimo tikslu sudarytos darbo grupės, į kurią vertinimo dalyvis gali pasitelkti savo valdymo srityje veikiančių juridinių asmenų, viešojo sektoriaus subjektų ekspertų ir (ar) suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų) atstovų.

III SKYRIUS

VERTINIMO METODAI

9.	Siekiant užtikrinti vertinimo patikimumą, būtina pasirinkti ir taikyti vertinimo metodus – kelis duomenų rinkimo ir duomenų analizės metodus bei derinti juos tarpusavyje.

10.	Duomenų rinkimo metodai:

10.1.	turimos informacijos rinkimas – duomenų gavimas iš antrinių šaltinių;

10.2.	anketinė apklausa – duomenų gavimas naudojant iš anksto parengtą klausimyną tam tikrai tikslinei grupei apklausti;

10.3.	interviu – duomenų gavimas kalbantis (įskaitant pokalbį naudojantis telefonu, vaizdo ir (ar) garso programėlėmis ir kitokiomis technologinėmis priemonėmis) su tam tikru asmeniu;

10.4.	atvejo studija – duomenų gavimas analizuojant pavyzdžius ir (ar) atvejus;

10.5.	ekspertų diskusija – duomenų gavimas diskutuojant su tam tikros srities ekspertais;

10.6.	kiti socialiniai ir (ar) matematiniai duomenų gavimo metodai.

11.	Duomenų analizės metodai:

11.1.	statistinė analizė – duomenų analizė, taikant įvairius matematinės statistikos metodus. Statistinė analizė gali būti svarbi vertinimo metu aiškinantis ryšius tarp įvairių ekonominių kintamųjų;

11.2.	makroekonominis modeliavimas – duomenų analizė, paremta ekonomine teorija, kurią taikant nagrinėjami formalūs matematiniai ryšiai tarp įvairių ekonominių kintamųjų;

11.3.	kontrafaktinė analizė – duomenų analizė, leidžianti tiksliausiai pamatuoti izoliuotą sukurto poveikio dydį. Atliekant kontrafaktinę analizę gali būti taikomi dvigubo skirtumo analizės, atsitiktinės subjektų atrankos, panašiausių atvejų analizės ir instrumentinių kintamųjų analizės metodai;

11.4.	turimos informacijos analizė – iš antrinių šaltinių surinktų duomenų analizė;

11.5.	intervencijų logikos rekonstravimas – duomenų analizė, kuri remiasi kaitos teorija ir nagrinėja ryšių tarp probleminės situacijos ir ją lemiančių priežasčių logiką;

11.6.	kiti socialiniai ir (ar) matematiniai duomenų analizės metodai.

12.	Vertinimo metodai pasirenkami atsižvelgiant į vertinimo tikslą, vertinimo kriterijus, vertinimo klausimus, vertinimo apimtį, vertinimui atlikti skirtus išteklius (biudžetą, vertinimui atlikti skirtą laiką), duomenų prieinamumą ir kitus aspektus, turinčius įtakos vertinimo atlikimui. Detalesni paaiškinimai pateikti Gairių 13 punkte nurodytuose dokumentuose.

13.	Pasirenkant vertinimo metodus, rekomenduojama vadovautis Socialinės ir ekonominės plėtros vertinimo vadovu (angl. EVALSED – Evaluation of Social and Economic Development), skelbiamu Europos Komisijos interneto svetainėje ec.europa.eu, ir kitais metodiniais dokumentais, skelbiamais ES investicijų interneto svetainėje esinvesticijos.lt (toliau – svetainė esinvesticijos.lt).

IV SKYRIUS

VERTINIMO SISTEMA

14. Vertinimo sistemos schema pateikta Gairių 1 priede.

PIRMASIS SKIRSNIS

VERTINIMO POREIKIO NUSTATYMAS IR VERTINIMO POREIKIO PARAIŠKOS RENGIMAS

15.	Vertinimo dalyviai įvertina poreikį atlikti vertinimą, atsižvelgdami į:

15.1.	įteisintus įpareigojimus atlikti vertinimą ir planavimo dokumentuose nurodytus vertinimo atlikimo terminus;

15.2.	siekį pašalinti įrodymų stoką arba įvertinti, ar pasiteisino intervencijos;

15.3.	intervencijų planavimo iššūkius (poreikį suprasti valstybės politikos tam tikroje Strateginio valdymo įstatymo 3 straipsnio 27 dalyje nurodytoje valstybės veiklos srityje (toliau – valstybės veiklos srities politika) problemą, parinkti intervencijų vykdymo būdus, numatyti tikėtiną planuojamų intervencijų poveikį);

15.4.	intervencijų vykdymo problemas (nustatytų rodiklių nukrypimus nuo siektinų reikšmių, socialinės ir (ar) ekonominės padėties Lietuvoje pokyčius, kilus intervencijų tinkamumo rizikai, planuojamus planavimo dokumentų pokyčius);

15.5.	atskaitomybės reikalavimus (siekį parengti planavimo dokumentų įgyvendinimo ataskaitas ir įrodymais grįstus planavimo dokumentus, įvertinti intervencijų rezultatus ir poveikį);

15.6.	siekį tobulinti intervencijas (planuojamus valstybės veiklos srities politikos pokyčius, rengimąsi naujam investavimo laikotarpiui).

16.	Vertinimo dalyvis, priėmęs sprendimą atlikti vertinimą, pildo Gairių 2 priede pateiktos formos vertinimo poreikio paraišką dėl n–(n + 3) metų vertinimo plano (toliau – vertinimo poreikio paraiška).

ANTRASIS SKIRSNIS

VERTINIMO PLANO SUDARYMAS IR KEITIMAS

17. 2024–2027 metų vertinimo planas sudaromas tokia tvarka:

17.1. Vertinimo dalyviai parengtas vertinimo poreikio paraiškas per 20 darbo dienų nuo Gairių įsigaliojimo dienos teikia Finansų ministerijai.

17.2. Finansų ministerija, per 10 darbo dienų nuo vertinimo poreikio paraiškų gavimo dienos išanalizavusi ir įvertinusi vertinimo poreikio paraiškas, pagal Gairių 3 priede pateiktą formą parengia atitinkamą išvadą dėl vertinimo poreikio paraiškos dėl n–(n + 3) metų vertinimo plano patikros (toliau – išvada):

17.2.1. „vertinimo poreikio paraiška tinkama“ – esant tokia išvadai vertinimas įtraukiamas į vertinimo plano projektą ir nustatomas vertinimo finansavimo šaltinis pagal vertinimo objektą;

17.2.2. „vertinimo poreikio paraiška netinkama“ – esant tokiai išvadai, Finansų ministerija vertinimo poreikio paraišką pateikusiam vertinimo dalyviui nurodo trūkumus ir paprašo patikslintą vertinimo poreikio paraišką pateikti Finansų ministerijai per 5 darbo dienas nuo prašymo patikslinti vertinimo poreikio paraišką gavimo dienos.

17.3. Finansų ministerija pagal SVM 235 ir 236 punktus parengtą vertinimo plano projektą pateikia suderinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijai (toliau – LRVK), o ši per 10 darbo dienų nuo vertinimo plano projekto gavimo dienos jam pritaria arba pateikia savo pastabas.

17.4. Finansų ministerija, gavusi LRVK pastabas dėl vertinimo plano projekto, esant poreikiui, prašo vertinimo poreikio paraiškas pateikusių vertinimo dalyvių patikslinti vertinimo poreikio paraiškas pagal LRVK pateiktas pastabas ir patikslintą vertinimo plano projektą pakartotinai teikia suderinti LRVK.

17.5. Su LRVK suderintas vertinimo plano projektas per 10 darbo dienų nuo suderinimo su LRVK dienos aptariamas VKG. VKG atsižvelgia į vertinimo poreikio aktualumą, efektyvumą ir planuojamo vertinimo rezultatų panaudojimą ir teikia vertinimo dalyviams pasiūlymus dėl vertinimo, jo planavimo ir atlikimo.

17.6. Vertinimo planas per 20 darbo dienų nuo jo aptarimo VKG dienos teikiamas tvirtinti finansų ministrui.

18.	Kiekvieno kito, negu nurodyta Gairių 17 punkte, laikotarpio, t. y. n–(n + 3) metų (kai n – pirmieji vertinimo plano laikotarpio metai), vertinimo planas sudaromas ir atnaujinamas tokia tvarka:

18.1.	Vertinimo dalyviai parengtas vertinimo poreikio paraiškas (kai n–(n + 3) metais planuojamas naujas vertinimas) ir informaciją dėl patvirtintame vertinimo plane antraisiais–ketvirtaisiais metais planuoto atlikti vertinimo keitimo (kai keičiasi planuoto atlikti vertinimo pavadinimas, objektas, poreikio pagrindimas ir tikslas, atlikimo terminas, preliminari vertinimui atlikti reikalingų lėšų suma, vertinimo dalyvis ar prireikus kita informacija) (toliau – informacija apie vertinimo keitimą) teikia Finansų ministerijai iki n–(n + 3) metų vertinimo plano pirmųjų metų vasario 1 dienos.

18.2.	Finansų ministerija, per Gairių 17.2 papunktyje nustatytą terminą išanalizavusi ir įvertinusi vertinimo poreikio paraiškas, parengia Gairių 17.2 papunktyje nurodytą išvadą ir, atsižvelgusi į informaciją apie vertinimo keitimą, pagal SVM 235 ir 236 punktus parengia n–(n + 3) metų vertinimo plano projektą, kurį teikia aptarti VKG.

18.3.	Vertinimo plano projektas aptariamas VKG per 10 darbo dienų nuo vertinimo plano projekto gavimo VKG dienos. VKG atsižvelgia į vertinimo poreikio aktualumą, efektyvumą ir planuojamo vertinimo rezultatų panaudojimą ir teikia vertinimo dalyviams pasiūlymus dėl vertinimo, jo planavimo ir atlikimo.

18.4.	Finansų ministerija, pagal VKG pasiūlymus patikslinusi vertinimo plano projektą, pateikia jį suderinti LRVK, o ši per 10 darbo dienų nuo vertinimo plano projekto gavimo dienos jam pritaria arba pateikia savo pastabas.

18.5.	Finansų ministerija, gavusi LRVK pastabas dėl vertinimo plano projekto, esant poreikiui, prašo vertinimo poreikio paraiškas pateikusių vertinimo dalyvių patikslinti vertinimo poreikio paraiškas pagal LRVK pateiktas pastabas ir patikslintą vertinimo plano projektą pakartotinai teikia suderinti LRVK.

18.6.	n–(n + 3) metų vertinimo planas turi būti patvirtintas kasmet iki einamųjų metų balandžio 15 dienos.

19.	Į Gairių 17 ir 18 punktuose nurodytų laikotarpių vertinimo planus įtraukiami ES ir (ar) kitos tarptautinės finansinės paramos lėšomis vykdomų intervencijų vertinimai, kurie planuojami pagal ES ir (ar) kitą tarptautinę finansinę paramą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimus, (toliau – ES intervencijų vertinimai) tokia tvarka:

19.1.	Institucijos, atsakingos už ES intervencijų vertinimų planavimą, ES intervencijų vertinimų sąrašą kartu su SVM 236 punkte nurodyta informacija teikia Finansų ministerijai vertinimo planui papildyti.

19.2.	ES intervencijų vertinimai, apsvarstyti kolegialių organų, į vertinimo planą įtraukiami, pakartotinai neaptariant jų VKG, pagal SVM 236 punkte vertinimo planui nustatytą struktūrą.

20.	Esant poreikiui n–(n + 3) metų vertinimo plano pirmaisiais metais į patvirtintą vertinimo planą įtraukti naujus vertinimus, vertinimo planas gali būti keičiamas tokia tvarka:

20.1.	Vertinimo dalyviai parengtas vertinimo poreikio paraiškas teikia Finansų ministerijai.

20.2.	Finansų ministerija, per Gairių 17.2 papunktyje nustatytą terminą išanalizavusi ir įvertinusi vertinimo poreikio paraiškas, parengia Gairių 17.2 papunktyje nurodytą išvadą.

20.3.	Finansų ministerija pagal SVM 235 ir 236 punktus parengia vertinimo plano pakeitimo projektą, aptaria jį VKG ir suderina su LRVK Gairių 18.3–18.5 papunkčiuose nustatyta tvarka.

20.4.	Vertinimo plano pakeitimas per 20 darbo dienų nuo suderinimo su LRVK dienos teikiamas tvirtinti finansų ministrui.

21.	Vertinimo planas Gairių 20 punkte nustatyta tvarka keičiamas, kai įtraukiamas naujas vertinimas. Visais kitais atvejais vertinimo dalyvis Finansų ministerijai teikia informaciją apie vertinimo keitimą. Finansų ministerija, gavusi šią informaciją, naudoja ją vertinimo plano įgyvendinimo stebėsenai atlikti.

TREČIASIS SKIRSNIS

VERTINIMO PLANO ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA

22. Vertinimo dalyviai iki kiekvieno pusmečio pirmojo mėnesio 10 darbo dienos Finansų ministerijai pateikia informaciją (esant galimybei suveda informaciją į stebėsenos informacinę sistemą) apie vertinimo plano įgyvendinimą per praėjusį ataskaitinį laikotarpį, užpildydami informacijos apie vertinimo plano įgyvendinimą formą, nustatytą Gairių 4 priede, (informacijos pateikti nereikia, jei per praėjusį ataskaitinį laikotarpį pokyčių nebuvo).

23. Finansų ministerija vertinimo plano įgyvendinimo stebėsenos rezultatus pristato VKG ne rečiau kaip vieną kartą per metus.

KETVIRTASIS SKIRSNIS

VERTINIMO PROCESAS

Pasirengimas vertinimui

24. Vertinimo dalyvis pasirengia vertinimui atsižvelgdamas į pasirinktą vertinimo tipą pagal atlikimo būdą:

24.1. Išoriniam vertinimui atlikti atrenka asmenį Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka arba kreipiasi į Vyriausybės įgaliotą juridinį asmenį.

24.2. Vidiniam vertinimui atlikti paskiria savo darbuotoją (-us) arba sudaro darbo grupę.

24.3. Mišriajam vertinimui atlikti derina Gairių 24.1 ir 24.2 papunkčiuose nustatytus asmenų parinkimo vertinimui atlikti būdus.

25. Pasirinkęs vertinimo tipą pagal atlikimo būdą, remdamasis vertinimo poreikio paraiškoje pateikta informacija, vertinimo dalyvis rengia vertinimo užduoties projektą, jei atliekamas vidinis vertinimas, vertinimo paslaugų techninės specifikacijos projektą, jei išorinį vertinimą atlieka Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka atrinktas asmuo, arba vertinimo užsakymo projektą, jei išorinį vertinimą atlieka Vyriausybės įgaliotas juridinis asmuo, arba vertinimo užduoties ir (arba) vertinimo paslaugų techninės specifikacijos ir (arba) vertinimo užsakymo projektą, jei atliekamas mišrusis vertinimas.

26. Vertinimo užduotyje ir (arba) vertinimo paslaugų techninėje specifikacijoje, ir (arba) vertinimo užsakyme turi būti nurodyta vertinimo problematika, tikslas, uždaviniai, rezultatai, objektas, metodai, klausimai ir kita su vertinimo objekto detalizavimu susijusi informacija.

Vertinimo vykdymas

27. Vertinimo vykdymo pradžia, atsižvelgiant į pasirinktą vertinimo tipą pagal atlikimo būdą, laikoma:

27.1. išorinio vertinimo – vertinimo paslaugų teikimo sutarties pasirašymo data (jei vertinimą atlieka Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka atrinktas asmuo) arba vertinimo užsakymo data (jei vertinimą atlieka Vyriausybės įgaliotas juridinis asmuo);

27.2. vidinio vertinimo – vertinimo dalyvio darbuotojo (-ų) paskyrimo ar darbo grupės sudarymo ir vertinimo užduoties patvirtinimo data;

27.3. mišriojo vertinimo – vertinimo paslaugų teikimo sutarties pasirašymo, vertinimo užsakymo arba vertinimo dalyvio darbuotojo (-ų) paskyrimo ar darbo grupės sudarymo ir vertinimo užduoties patvirtinimo data, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė.

28. Vertinimo vykdymo pabaiga, atsižvelgiant į pasirinktą vertinimo tipą pagal atlikimo būdą, laikoma:

28.1. išorinio vertinimo – suteiktų vertinimo paslaugų perdavimo–priėmimo akto pasirašymo data (jei vertinimą atlieka Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka atrinktas asmuo) arba galutinės vertinimo ataskaitos pateikimo data (jei vertinimą atlieka Vyriausybės įgaliotas juridinis asmuo);

28.2. vidinio vertinimo – vertinimo ataskaitą parengusio (-ių) darbuotojo (-ų) vertinimo ataskaitos pasirašymo data arba darbo grupės posėdžio, kuriame patvirtinama vertinimo ataskaita, protokolo pasirašymo data;

28.3. mišriojo vertinimo – suteiktų vertinimo paslaugų perdavimo–priėmimo akto pasirašymo, galutinės vertinimo ataskaitos pateikimo data arba vertinimo ataskaitą parengusio (-ių) darbuotojo (-ų) vertinimo ataskaitos pasirašymo data ar darbo grupės posėdžio, kuriame patvirtinama vertinimo ataskaita, protokolo pasirašymo data, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė.

29. Vertinimo dalyvis, siekdamas vertinimo kokybės, bendradarbiauja su savo darbuotojais ir (ar) vertinimo paslaugų teikėju: organizuoja susitikimus vertinimo vykdymo eigai, vertinimo ataskaitai, išvadoms ir rekomendacijoms aptarti, vertinimo paslaugų teikėjui teikia pastabas dėl vertinimo ataskaitos.

30. Vertinimo vykdymo eigą sudaro šie etapai:

30.1. įvadinis, kurio metu organizuojamas įvadinis susitikimas su vertinimo dalyvio darbuotojais ir (ar) vertinimo paslaugų teikėju, parengiamas įvadinės vertinimo ataskaitos projektas, pagal poreikį organizuojamas jo aptarimas, teikiamos pastabos. Įvadinės vertinimo ataskaitos projekte turi būti:

30.1.1. aprašyta vertinimo logika (nurodyti vertinimo metodai susieti su tikslais, uždaviniais ir siekiamais rezultatais, pagrįstas vertinimo metodų pasirinkimas, atsižvelgiant į vertinimo klausimus);

30.1.2. pateikta atlikta pirminių ir antrinių duomenų šaltinių apžvalga;

30.1.3. nurodytos parengtos vertinimo metodų įgyvendinimo priemonės (interviu, anketinių apklausų klausimynai, respondentų sąrašas, duomenų užklausos);

30.1.4. struktūruotai ir nuosekliai nurodyti vertinimo etapai, pateikti pagrįsti paaiškinimai, kuriame etape kiekvienas vertinimo metodas bus taikomas, kokios veiklos bus vykdomos ir kokie kiekvieno etapo rezultatai;

30.1.5. pateikti vertinimo klausimų pirminės analizės rezultatai (išskyrimas į detalesnius ir (ar) patikslinančius klausimus, nurodant duomenų rinkimo ir analizės metodus, kurie bus taikomi atsakant į klausimus);

30.1.6. pateiktas darbo planas, kuriame nuosekliai išdėstytos veiklos, nurodant jų tarpinių ir galutinių rezultatų pateikimo vertinimo užsakovui terminus;

30.2. tarpinis, kurio metu parengiamas galutinės vertinimo ataskaitos projektas, kuriame pateikiami atliktos analizės rezultatai pagal visus vertinimo klausimus su preliminariomis išvadomis ir rekomendacijomis. Parengus galutinės vertinimo ataskaitos projektą, organizuojamas tarpinių vertinimo rezultatų aptarimas su suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų), kolegialių organų atstovais, vertinimo rezultatų naudotojais, VKG;

30.3. galutinis, kurio metu parengiama galutinė vertinimo ataskaita. Galutinėje vertinimo ataskaitoje turi būti:

30.3.1. vertinimo ataskaitos pavadinimas;

30.3.2. data;

30.3.3. įvadas, kuriame pateikiama informacija apie vertinimo svarbą, vertinimo objektą, vertinimo ataskaitos struktūrą, vertinimo užsakovą, vykdytoją ir panašiai;

30.3.4. vertinimo tikslas ir uždaviniai;

30.3.5. vertinimo metodai;

30.3.6. vertinimo analizės pagal visus vertinimo klausimus rezultatai ir išvados;

30.3.7. vertinimo rekomendacijos, parengtos pagal Gairių 5 priede nustatytą formą;

30.3.8. vertinimo santrauka;

30.3.9. kita informacija, jeigu vertinimo ataskaitos rengėjas mano, kad ją būtina pateikti.

31. Galutinė vertinimo ataskaita yra kokybiškai parengta, jeigu:

31.1. panaudoti patikimi duomenų šaltiniai, tinkamai parinkti ir pritaikyti vertinimo metodai;

31.2. visi atsakymai į vertinimo klausimus pagrįsti analize;

31.3. pateiktos pagrįstos išvados ir rekomendacijos, suformuluotos bendradarbiaujant visiems vertinimo dalyviams.

32. Vertinimo kokybės priežiūrai užtikrinti vertinimo dalyviui rekomenduojama sudaryti Vertinimo priežiūros grupę. Į šią grupę, be vertinimo dalyvio paskirto darbuotojo, gali būti įtraukti už vertinimo objektą (turinį) atsakingi vertinimo dalyvio darbuotojai, kitų suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų) atstovai, nepriklausomi ekspertai.

Vertinimo rezultatų viešinimas ir panaudojimas

33. Vertinimo dalyvis, baigęs vertinimą, ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo vertinimo vykdymo pabaigos:

33.1. galutinę vertinimo ataskaitą pateikia Finansų ministerijai, o Finansų ministerija ją skelbia savo interneto svetainėje finmin.lrv.lt ir pagal poreikį teikia kolegialiems organams, VKG;

33.2. viešina vertinimo rezultatus:

33.2.1. galutinę vertinimo ataskaitą skelbia savo interneto svetainėje;

33.2.2. pagal poreikį organizuoja vertinimo rezultatų pristatymą suinteresuotų subjektų (įstaigų, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijų), kolegialių organų atstovams, vertinimo rezultatų naudotojams, VKG;

33.2.3. teikia vertinimo rezultatus sprendimų priėmėjams;

33.2.4. SVS dalyvius informuoja apie jiems skirtas atlikto vertinimo rekomendacijas;

33.3. galutinę vertinimo ataskaitą teikia į duomenų bazę „Analitinės informacijos biblioteka“ (toliau – AIB), kurios valdytojo funkcijas atlieka Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka, vadovaudamasis Vyriausybės strateginės analizės centro rekomendacijomis dėl įrodymų pateikimo į AIB.

34. Papildomai galima taikyti ir kitus vertinimo rezultatų viešinimo būdus. Pasirenkant vertinimo rezultatų viešinimo būdus rekomenduojama vadovautis metodiniu dokumentu „ES struktūrinės paramos vertinimas: metodinės gairės“, skelbiamu ES paramos interneto svetainėje esparama.lt, ir kitais metodiniais dokumentais, skelbiamais svetainėje esinvesticijos.lt.

35. Kiekvienas vertinimo dalyvis ir (arba) SVS dalyvis, kurį vertinimo dalyvis pagal Gairių 33.2.4 papunktį informuoja apie jam skirtas atlikto vertinimo rekomendacijas, įgyvendina vertinimo rekomendacijas savo nustatyta rekomendacijų įgyvendinimo tvarka.

36. Vertinimo rezultatai naudojami:

36.1. intervencijoms tobulinti;

36.2. intervencijų vykdymo būdams parinkti;

36.3. planavimo dokumentams keisti;

36.4. tam tikros valstybės veiklos srities politikos strateginiams sprendimams priimti;

36.5. planavimo dokumentų įgyvendinimo ataskaitoms ir naujiems įrodymais grįstiems planavimo dokumentams parengti;

36.6. sprendimams dėl intervencijų įgyvendinimo priemonių ar vykdymo būdo tęstinumo pagrįsti;

36.7. suinteresuotiems subjektams (įstaigoms, socialinių ir (ar) ekonominių partnerių organizacijoms) ir visuomenei atsiskaityti;

36.8. kaip antriniai šaltiniai atliekant kitus vertinimus ar rengiant kitus analitinius dokumentus.

PENKTASIS SKIRSNIS

VERTINIMO REKOMENDACIJŲ ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA

37. Finansų ministerija informaciją apie visas galutinėse vertinimo ataskaitose pateiktas vertinimo rekomendacijas kaupia skaitmeniniu formatu pagal Gairių 6 priede nustatytą formą, esant galimybei – stebėsenos informacinėje sistemoje.

38. Vertinimo dalyviai ir SVS dalyviai, kuriuos vertinimo dalyviai pagal Gairių 33.2.4 papunktį informuoja apie jiems skirtas atlikto vertinimo rekomendacijas, per 2 mėnesius nuo vertinimo vykdymo pabaigos Finansų ministerijai pateikia, esant galimybei – į stebėsenos informacinę sistemą suveda informaciją apie kiekvienos vertinimo rekomendacijos planuojamus įgyvendinimo veiksmus ir įgyvendinimo terminus pagal Gairių 6 priede nustatytą formą.

39. Vertinimo dalyviai ir SVS dalyviai, kuriuos vertinimo dalyviai pagal Gairių 33.2.4 papunktį informuoja apie jiems skirtas atlikto vertinimo rekomendacijas, iki kiekvieno pusmečio pirmojo mėnesio 30 dienos Finansų ministerijai pateikia, esant galimybei – į stebėsenos informacinę sistemą suveda informaciją apie ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais gautų vertinimo rekomendacijų įgyvendinimą, pateikdami informaciją apie rekomendacijų įgyvendinimo būklę pagal Gairių 6 priede nustatytą formą.

40. Remdamasi pagal Gairių 6 priede nustatytą formą pateikta informacija, Finansų ministerija iki kiekvienų metų kovo 15 dienos parengia apibendrintą informaciją, reikalingą metinei Nacionalinio pažangos plano įgyvendinimo ataskaitai parengti.

_________________________