LIETUVOS RESPUBLIKOS APLINKOS MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL STATYBOS TECHNINIO REGLAMENTO STR 1.01.03:2017

„STATINIŲ KLASIFIKAVIMAS“ PATVIRTINIMO

2016 m.	spalio 27 d. Nr. D1-713

Vilnius

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos statybos įstatymo (2016 m. birželio 30 d. įstatymo Nr. XII-2573 redakcija) 2 straipsnio 20 ir 30 dalimis, 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsnio 20 dalimi:

1.	T v i r t i n u statybos techninį reglamentą STR 1.01.03:2017 „Statinių klasifikavimas“ (pridedama).

2.	P r i p a ž į s t u netekusiais galios:

2.1.	Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2010 m. rugsėjo 27 d. įsakymą Nr. D1-813 „Dėl statybos techninio reglamento STR 1.01.06:2013 „Ypatingi statiniai“ patvirtinimo“ su visais pakeitimais ir papildymais;

2.2.	Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2010 m. rugsėjo 27 d. įsakymą Nr. D1-812 „Dėl statybos techninio reglamento STR 1.01.07:2010 „Nesudėtingi statiniai“ patvirtinimo“ su visais pakeitimais ir papildymais;

2.3.	Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. birželio 11 d. įsakymą Nr. 289 „Dėl statybos techninio reglamento STR 1.01.09:2003 „Statinių klasifikavimas pagal jų naudojimo paskirtį“ patvirtinimo“ su visais pakeitimais ir papildymais.

3. N u s t a t a u, kad šis įsakymas įsigalioja 2017 m. sausio 1 d.

Aplinkos ministras	Kęstutis Trečiokas

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2016 m. spalio 27 d. įsakymu Nr. D1 –713

STATYBOS TECHNINIS REGLAMENTAS STR 1.01.03:2017

„STATINIŲ KLASIFIKAVIMAS“

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Šis statybos techninis reglamentas (toliau – Reglamentas) nustato:

1.1. statinių klasifikavimą pagal jų naudojimo paskirtį;

1.2. ypatingųjų statinių kategorijai priskiriamų statinių sąrašą;

1.3. nesudėtingųjų statinių sąrašą ir nesudėtingiesiems statiniams priskirtų pastatų ir inžinerinių statinių paprastų konstrukcijų požymius ir techninius parametrus;

2. Statiniai, atsižvelgiant į galimą žalą jų avarijos atveju, skirstomi į nesudėtinguosius, neypatinguosius ir ypatinguosius statinius [3.3]. Šis reglamentas nenustato statinių priskyrimo neypatingiesiems statiniams reikalavimų. Statiniai priskiriami neypatingiesiems statiniams vadovaujantis Statybos įstatymo 2 straipsnio 28 dalimi.

II sKYRIUS

NUORODOS

3. Reglamente pateikiamos nuorodos į šiuos dokumentus:

3.1. Lietuvos Respublikos civilinį kodeksą;

3.2. Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksą;

3.3. Lietuvos Respublikos statybos įstatymą;

3.4. Lietuvos Respublikos daugiabučių namų savininkų bendrijų įstatymą;

3.5. Lietuvos Respublikos turizmo įstatymą;

3.6. Lietuvos Respublikos kelių įstatymą;

3.7. Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodeksą;

3.8. Lietuvos Respublikos energetikos įstatymą;

3.9. Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymą;

3.10. Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymą;

3.11. Lietuvos Respublikos vandens įstatymą;

3.12. Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymą;

3.13. Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymą;

3.14. Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymą

3.15. Lietuvos Respublikos sodininkų bendrijų įstatymą;

3.16. Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymą;

3.17. Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymą

3.18. Lietuvos Respublikos potencialiai pavojingų įrenginių priežiūros įstatymą;

3.19. Lietuvos Respublikos cheminių medžiagų ir preparatų įstatymą;

3.20. Lietuvos Respublikos atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymą;

3.21. Lietuvos Respublikos melioracijos įstatymą;

3.22. Lietuvos Respublikos šilumos ūkio įstatymą;

3.23. Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymą;

3.24. Lietuvos Respublikos ūkininko ūkio įstatymą;

3.25. Lietuvos Respublikos žemės įstatymą;

3.26. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. balandžio 15 d. nutarimą Nr. 534 „Dėl Lietuvos Respublikos nekilnojamojo turto kadastro nuostatų patvirtinimo“;

3.27. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. birželio 29 d. nutarimą Nr. 817 „Dėl teisės aktų, būtinų Lietuvos Respublikos potencialiai pavojingų įrenginių priežiūros įstatymui įgyvendinti, patvirtinimo“;

3.28. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 17 d. nutarimą Nr. 966 „Dėl Pramoninių avarijų prevencijos, likvidavimo ir tyrimo nuostatų ir Pavojingųjų medžiagų ir mišinių sąrašo, jų kvalifikacinių kiekių nustatymo ir cheminių medžiagų bei mišinių priskyrimo pavojingosioms medžiagoms kriterijų aprašo patvirtinimo“;

3.29. Šilumos tiekimo tinklų ir šilumos punktų įrengimo taisykles, patvirtintas Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2011 m. birželio 17 d. įsakymu Nr. 1-160 „Dėl Šilumos tiekimo tinklų ir šilumos punktų įrengimo taisyklių patvirtinimo“;

3.30. Suskystintų naftos dujų sistemų eksploatavimo taisykles, patvirtintas Lietuvos Respublikos ūko ministro 2008 m. liepos 18 d. įsakymu Nr. 4-331 „Dėl Suskystintų naftos dujų sistemų eksploatavimo taisyklių patvirtinimo“;

3.31. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro ir Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2005 m. liepos 14 d. įsakymą Nr. D1-367/3D-342 „Dėl Mėšlo ir srutų tvarkymo aplinkosaugos reikalavimų aprašo patvirtinimo“;

3.32. kelių techninį reglamentą KTR 1.01:2008 „Automobilių keliai“, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro ir Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2008 m. sausio 9 d. įsakymu Nr. D1-11/3-3 „Dėl kelių techninio reglamento KTR 1.01:2008 „Automobilių keliai“ patvirtinimo“;

3.33. statybos techninį reglamentą STR 2.07.01:2003 „Vandentiekis ir nuotekų šalintuvas. Pastato inžinerinės sistemos. Lauko inžineriniai tinklai“, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. liepos 21 d. įsakymu Nr. 390 „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.07.01:2003 „Vandentiekis ir nuotekų šalintuvas. Pastato inžinerinės sistemos. Lauko inžineriniai tinklai“ patvirtinimo“;

3.34. Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2016 m. gegužės 17 d. įsakymą Nr. 1-162 „Dėl Skirstomųjų dujotiekių įrengimo taisyklių patvirtinimo“;

3.35. statybos techninį reglamentą STR 2.02.09:2005 „Vienbučiai ir dvibučiai gyvenamieji pastatai“, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005 m. liepos 1 d. įsakymu Nr. D1-338 „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.02.09:2005 „Vienbučiai ir dvibučiai gyvenamieji pastatai“, patvirtinimo“;

3.36. statybos techninį reglamentą STR 2.02.08:2012 „Automobilių saugyklų projektavimas“, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005 m. vasario 11 d. įsakymu Nr. D1-83 „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.02.08:2012 „Automobilių saugyklų projektavimas“ patvirtinimo“;

3.37. statybos techninį reglamentą STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai”, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. gruodžio 2 d. įsakymu Nr. D1-933 „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai“, patvirtinimo pakeitimo“.

3.38. statybos techninį reglamentą STR 2.06.02:2001 „Tiltai ir tuneliai. Bendrieji reikalavimai“, patvirtintą 2001 m. birželio 23 d. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu Nr. 319 „Dėl STR 2.06.02:2001 „Tiltai ir tuneliai. Bendrieji reikalavimai“ patvirtinimo;

3.39. statybos techninį reglamentą STR 2.02.06:2004 „Hidrotechnikos statiniai. Pagrindinės nuostatos“ patvirtintą, 2004 m. spalio 18 d. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-538 „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.02.06:2004 „Hidrotechnikos statiniai. Pagrindinės nuostatos“ patvirtinimo“;

3.40. techninį reglamentą „Keleiviniai lynų keliai“ patvirtintą 2002 m. spalio 25 d. Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro ir aplinkos ministro įsakymu Nr. 137/559 „Dėl techninio reglamento „Keleiviniai lynų keliai“ patvirtinimo;

3.41. Degalinių eksploatavimo taisykles, patvirtintas 2009 m. balandžio 16 d. Lietuvos Respublikos energetikos ministro įsakymu Nr. 1-37 „Dėl Degalinių eksploatavimo taisyklių patvirtinimo”;

3.42. statybos techninį reglamentą STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. gruodžio 5 d. įsakymu Nr. 622 „Dėl statybos techninio reglamento STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“ patvirtinimo“;

3.43. Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2001 m. rugsėjo 26 d. įsakymą Nr. 124 „Dėl Įrenginių techninės būklės tikrinimo įstaigų prižiūrimų ir valstybės registre registruojamų potencialiai pavojingų įrenginių (nurodant jų parametrus) sąrašo patvirtinimo;

3.44. Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2004 m. gruodžio 21 d. įsakymą Nr. 4-457 „Dėl Įgaliotų įstaigų prižiūrimų ir valstybės registre registruojamų potencialiai pavojingų įrenginių (nurodant jų parametrus) sąrašo patvirtinimo“;

3.45. Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2010 m. spalio 11 d. įsakymą Nr. 1-291 „Dėl Įgaliotų įstaigų prižiūrimų ir valstybės registre registruojamų potencialiai pavojingų įrenginių (nurodant jų parametrus) sąrašo patvirtinimo“;

3.46. Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2004 m. lapkričio 9 d. įsakymą Nr. A1-246 „Dėl Įgaliotų įstaigų prižiūrimų ir valstybės registre registruojamų potencialiai pavojingų įrenginių (nurodant jų parametrus) sąrašo patvirtinimo“;

3.47. slėginių įrenginių techninį reglamentą, patvirtintą Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2000 m. spalio 6 d. įsakymu Nr. 349 „Dėl slėginių įrenginių techninio reglamento tvirtinimo“;

3.48. Lietuvos standartą LST EN 1991-1-7:2006 „Eurokodas 1. Poveikiai konstrukcijoms. 1−7 dalys. Bendrieji poveikiai. Ypatingieji poveikiai“.

III sKYRIUS

PAGRINDINĖS SĄVOKOS

4. Reglamente vartojamos sąvokos atitinka jų apibrėžtis, pateiktas [3.2 − 3.41] nurodytuose teisės aktuose. Kitos Reglamente vartojamos sąvokos:

4.1. elingas – konstrukciškai su krantu sujungtas vieno aukšto statinys be pastogės patalpų (mansardos, mezonino) vidaus vandenų uosto, prieplaukos teritorijoje ar akvatorijoje, skirtas laivams, jachtoms, valtims iškelti iš vandens, laikyti ir remontuoti. Elinge gali būti projektuojamos ir įrengiamos tik laivų, jachtų, valčių laikymo, remonto, persirengimo, tualeto ir dušo patalpos;

4.2. energetikos pastatai:

4.2.1. energijos gavybos ir gamybos pastatai – įvairių tipų elektrinių, katilinių, naftos perdirbimo ir kiti gamybiniai pastatai skirti energijos ar energijos išteklių gavybai, gamybai, perdirbimui;

4.2.2. energijos perdavimui ar skirstymui naudojami pastatai – pastatai, kuriuose įrengti gamtinių dujų slėgio reguliavimo įrenginiai, apskaitos, valymo, odoravimo, pašildymo įrenginiai ir/ar kompresoriai, transformatorinės, transformatorių pastotės, skirstomieji punktai, srovės keitikliai, kitų rūšių energijos perdavimui ar skirstymui skirti pastatai;

4.3. garažas – patalpa ar atskiras pastatas, skirtas transporto priemonėms laikyti ir (ar) remontuoti;

4.4. statinio priklausiniai – savarankiški prie pagrindinio statinio priskirti statiniai, kurie pagal savo savybes yra nuolat susiję su pagrindiniu statiniu. Dviejų ar daugiau statinių sujungimas nedaro nė vieno iš tokių statinių kito priklausiniu, jeigu nėra priklausiniams būdingų požymių [3.1];

4.5. atraminė sienelė – inžinerinis statinys, kuriuo sulaikomas už jo esantis gruntas, kad negriūtų ar nešliaužtų;

4.6. stoginė – žmonėms ar daiktams pridengti nuo kritulių ir saulės skirtas inžinerinis statinys, kurį sudaro stogas ant stulpų (gali būti su galinėmis sienomis ar be jų). Stoginė gali būti atskiras statinys ar kito statinio priestatas;

4.7. vėjo elektrinė – elektros energijos gamintojo nuosavybės ar kita teise valdomas energetikos objektas, elektros energijai iš vėjo energijos gaminti, susidedantis iš vieno ar daugiau tarpusavyje technologiškai susijusių elektros energiją generuojančių įrenginių;

4.8. kietojo kuro sandėlis –pastatas ar patalpa kietajam kurui (malkoms, anglims, durpėms ir kt.) laikyti.

IV SKYRIUS

STATINIŲ KLASIFIKAVIMAS PAGAL JŲ NAUDOJIMO PASKIRTĮ

PIRMASIS SKIRSNIS

PASTATŲ IR INŽINERINIŲ STATINIŲ PAGRINDINĖ NAUDOJIMO PASKIRTIS

5. Statiniai skirstomi į pastatus ir inžinerinius statinius [3.3]:

5.1. Pastatai pagal paskirtį skirstomi į dvi grupes [3.26]:

5.1.1. gyvenamuosius pastatus;

5.1.2. negyvenamuosius pastatus.

Pastatas priskiriamas vienai ar kitai paskirties grupei (pogrupiui), jeigu jo visas bendrasis plotas arba didžiausioji jo dalis naudojama tai paskirčiai.

Kai pastatą sudaro įvairių paskirčių patalpos, suformuotos ar numatomos suformuoti atskirais nekilnojamojo turto objektais, pastato paskirtis nustatoma tokia tvarka: pirmiausia nustatoma pastato paskirties grupė pagal didžiausią atskirų paskirties grupių patalpų, suformuotų ar numatomų suformuoti atskirais nekilnojamojo turto objektais, suminį bendrąjį plotą. Tada nustatomas paskirties grupės pogrupis pagal didžiausią visų tos paskirties grupės pogrupių patalpų, suformuotų ar numatomų suformuoti atskirais nekilnojamojo turto objektais, bendrajį suminį plotą

Įvairių paskirčių patalpos, formuojamos ar numatomos suformuoti atskirais nekilnojamaisiais daiktais, turi atitikti normatyvinių statybos techninių, normatyvinių statinio saugos ir paskirties dokumentų ir kitų teisės aktų joms nustatytus reikalavimus.

5.2. Inžineriniai statiniai pagal paskirtį skirstomi į grupes [3.26]:

5.2.1. susisiekimo komunikacijos;

5.2.2. inžineriniai tinklai;

5.2.3. hidrotechnikos statiniai;

5.2.4. kiti inžineriniai statiniai.

ANTRASIS SKIRSNIS

gyvenamieji pastatai

6. Gyvenamieji pastatai pagal tipą skirstomi į pogrupius [3.26]:

6.1. gyvenamosios paskirties (vieno buto) pastatai – skirti gyventi vienai šeimai;

6.2. gyvenamosios paskirties (dviejų butų) pastatai – skirti gyventi dviem šeimoms;

6.3. gyvenamosios paskirties (trijų ir daugiau butų (daugiabučiai) pastatai – skirti gyventi trims šeimoms ir daugiau;

6.4. gyvenamosios paskirties (įvairių socialinių grupių asmenims) pastatai – skirti gyventi įvairių socialinių grupių asmenims (bendrabučiai, vaikų namai, prieglaudos, globos namai, šeimos namai, vienuolynai ir pan.).

TREČIASIS SKIRSNIS

NEGYVENAMieji PASTATAI

7. Negyvenamieji pastatai pagal paskirtį skirstomi į pogrupius [3.26]:

7.1. viešbučių paskirties pastatai – trumpalaikio apgyvendinimo pastatai (viešbučiai, moteliai ir svečių namai);

7.2. administracinės paskirties pastatai – pastatai administraciniams tikslams (bankai, paštas, valstybės ir savivaldybės įstaigos, ambasados, teismai, kiti įstaigų ir organizacijų administraciniai pastatai);

7.3. prekybos paskirties pastatai – skirti didmeninei ir mažmeninei prekybai (parduotuvės, degalinių operatorinės su prekybos sale, vaistinės, knygynai, prekybos paviljonai ir kiti pastatai);

7.4. paslaugų paskirties pastatai – skirti paslaugoms teikti (tarp jų buities) ir buitiniam aptarnavimui: pirtys, grožio salonai, skalbyklos, taisyklos, remonto dirbtuvės, priėmimo − išdavimo punktai, autoservisai, plovyklos, laidojimo namai, krematoriumai ir kiti pastatai;

7.5. maitinimo paskirties pastatai – skirti žmonėms maitinti: valgyklos, restoranai, kavinės, barai ir kiti pastatai;

7.6. transporto paskirties pastatai – skirti transporto reikmėms – susiję su transportavimu (oro uosto, jūros ir upių laivyno, geležinkelio ir autobusų stočių pastatai, judėjimo postų, dispečerinių, iešmų postai, uosto terminalai, signalų perdavimo, švyturių, muitinių pastatai ir kiti pastatai);

7.7. garažų paskirties pastatai – pastatai, skirti transporto priemonėms laikyti ir (ar) remontuoti: automobilių garažai, antžeminės automobilių saugyklos, elingai, geležinkelio vagonų depai, autobusų ir troleibusų garažai, orlaivių angarai, laivų ir aerostatų elingai ir panašiai);.

7.8. gamybos, pramonės paskirties pastatai – gamybai skirti pastatai (gamyklos, dirbtuvės, produkcijos pramonės perdirbimo įmonės, kalvės, energetikos pastatai (energetikos gavybos ir gamybos pastatai, energijos perdavimui ar skirstymui naudojami pastatai), gamybinės laboratorijos, kūrybinės dirbtuvės (išskyrus skirtas savo ar savo šeimos reikmėms ir (arba) kuriose vienu metu dirba ne daugiau kaip 5 žmonės ir nenaudojami potencialiai pavojingi įrenginiai), skerdyklos ir kita);

7.9. sandėliavimo paskirties pastatai – pastatai, pagal savo tiesiginę paskirtį naudojami sandėliuoti: saugyklos, bendro naudojimo sandėliai, specialūs sandėliai, kiti pastatai, naudojami produkcijai laikyti ir saugoti;

7.10. kultūros paskirties pastatai – skirti kultūros reikmėms: kino teatrai, teatrai, kultūros namai, klubai, bibliotekos, muziejai, archyvai, parodų centrai, planetariumai, radijo ir televizijos pastatai ir kiti pastatai;

7.11. mokslo paskirties pastatai – skirti švietimo ir mokslo reikmėms: institutai ir mokslinio tyrimo įstaigos, observatorijos, meteorologijos stotys, laboratorijos (išskyrus gamybines laboratorijas), bendrojo lavinimo, profesinės ir aukštosios mokyklos, vaikų darželiai, lopšeliai ir kiti pastatai;

7.12. gydymo paskirties pastatai – pastatai gydymo tikslams, t. y. pastatai, kuriuose teikiama medicininė pagalba ir priežiūra sergantiems žmonėms (ligoninės, klinikos, poliklinikos, sanatorijos, reabilitacijos centrai, specialiųjų įstaigų sveikatos apsaugos pastatai, gydyklų pastatai, medicininės priežiūros įstaigų slaugos namai ir kita) veterinarijos gydyklų pastatai;

7.13. poilsio paskirties pastatai – pastatai skirti poilsiui (poilsio namai, turizmo centrai, kempingų pastatai, kaimo turizmo pastatai, vasarnamiai, medžioklės nameliai ir kiti poilsio pastatai);

7.14. sporto paskirties pastatai – pastatai skirti sportuoti: sporto salių, teniso kortų, baseinų, čiuožyklų, jachtklubų, šaudyklų, stadionų, maniežų ir kiti pastatai;

7.15. religinės paskirties pastatai – pastatai skirti religiniams tikslams: bažnyčios, cerkvės, koplyčios, sinagogos, maldos namai, katedros ir kiti religiniams tikslams naudojami pastatai;

7.16. specialiosios paskirties pastatai – pastatai skirti specialiesiems tikslams (kareivinių pastatai, kalėjimai, pataisos darbų kolonijos, tardymo izoliatoriai, policijos, priešgaisrinių ir gelbėjimo tarnybų pastatai, slėptuvės, pasienio kontrolės punktai ir kiti pastatai) ;

7.17. pagalbinio ūkio paskirties pastatai – sodybų ūkio pastatai, pagalbinio ūkio pastatai (tvartai, daržinės, sandėliai, garažai, vasaros virtuvės, dirbtuvės, pirtys, kietojo kuro sandėliai (malkinės) ir panašiai, kurie tarnauja pagrindiniam daiktui;

7.18. kitos (fermų) paskirties pastatai – pastatai galvijams, gyvuliams, paukščiams auginti (kiaulidės, karvidės, arklidės, veršidės, paukštidės ir kita);

7.19. kitos (ūkio) paskirties pastatai – žemės ūkiui tvarkyti skirti pastatai (svirnai, angarai, garažai ir kita);

7.20. kitos (šiltnamių) paskirties pastatai – augalams auginti skirti pastatai (šiltnamiai, oranžerijos, žiemos sodai ir kita);

7.21. kiti (sodų) paskirties pastatai – sodininkų bendrijose esantys pastatai (sodo namai ir kita);

7.22. kitos paskirties pastatai – kitos paskirties pastatai, nurodant tikslinę paskirtį (lošimų namų pastatai ir kita), kurių negalima priskirti prie kitų Reglamente išvardintų pastatų grupių (pogrupių).

KETVIRTASIS SKIRSNIS

SUSISIEKIMO KOMUNIKACIJOS

8. Susisiekimo komunikacijos pagal paskirtį skirstomos į pogrupius [3.26]:

8.1. keliai – inžinerinis statinys, skirtas transporto priemonių ir pėsčiųjų eismui. Kelio elementai yra šie: žemės sankasa, važiuojamoji dalis, kelkraščiai, skiriamoji juosta, kelio grioviai kitos vandens nuleidimo sistemos, sankryžos, autobusų sustojimo aikštelės, poilsio aikštelės, pėsčiųjų ir dviračių takai, kelio statiniai, techninės eismo reguliavimo priemonės, želdiniai, esantys kelio juostoje, kelio oro sąlygų stebėjimo ir transporto eismo apskaitos, apšvietimo ir kiti įrenginiai su šių elementų užimama žeme;

8.2. gatvės – keliai ar jų ruožai, esantys miesto ar kaimo gyvenamosios vietovės teritorijoje, paprastai turintys pavadinimą;

8.3. geležinkelio kelias – inžinerinis statinys, kurį sudaro žemės sankasa, viršutinė kelio konstrukcija (balasto sluoksnis, pabėgiai, bėgiai), geležinkelio tiltai, viadukai, tuneliai ir pralaidos, iešmai, pervažos, užtveriamieji statiniai, platformos ir kiti inžineriniai statiniai;

8.4. oro uostų statiniai – oro uostų pakilimo, tūpimo, riedėjimo takai, peronai, orlaivių stovėjimo ir specialiosios aikštelės, skrydžių valdymo statiniai, radiotechniniai, elektros apšvietimo, signalinių žiburių ir kiti įrenginiai;

8.5. vandens uostų statiniai – vandens uostų krantinės, elingai, dokai, prieplaukų statiniai, molai, atitveriamos dambos, šalivagės ir kiti inžineriniai statiniai;

8.6. kiti transporto statiniai – tiltai, viadukai, estakados, pėsčiųjų tiltai, tuneliai, kelių pralaidos, lynų keliai, atraminės sienelės, praginos, triukšmą slopinančios sienelės, gyvūnijos atitvarai, platformos, pervažos, užtveriamieji statiniai ir įrenginiai, pridengtos ir požeminės perėjos, (išskyrus nurodytus 8.1 ir 8.3 punktuose) ir kiti, kurie nėra pastatai.

PENKTASIS SKIRSNIS

INŽINERINIAI TINKLAI

9. Inžineriniai tinklai pagal paskirtį skirstomi į pogrupius [3.26]:

9.1. naftos tinklai – magistraliniai naftotiekiai ir produktotiekiai; skirstomieji naftos ir naftos produktų vamzdynai (naftai ar naftos produktams perkrauti ir (ar) transportuoti iki technologinių įrenginių); naftos perdirbimo įrenginiai, naftos ir naftos produktų terminalai ir saugyklos, kiti inžineriniai statiniai;.

9.2. dujų tinklai − magistraliniai ir skirstomieji dujotiekiai, suskystintų gamtinių dujų įrenginiai, gamtinių dujų saugyklos, vartotojo įvadai, suskystintų naftos dujų sistema, kurią sudaro skirstomieji dujotiekiai, ir kiti inžineriniai statiniai;

9.3. vandentiekio tinklai − magistraliniai, skirstomieji ir įvadiniai tinklų vamzdynai šaltam ir karštam vandeniui tiekti, arteziniai šuliniai, hidrantai, rezervuarai, vandentiekio bokštai, giluminiai vandentiekio gręžiniai, kurie yra statiniai, kiti inžineriniai statiniai;

9.4. šilumos tinklai – magistraliniai, skirstomieji ir įvadiniai tinklų vamzdynai šilumai perduoti ir kiti inžineriniai statiniai. Šilumos perdavimo tinklus sudaro statinių ir įrenginių kompleksas, susidedantis iš vamzdynų, uždaromosios ir reguliuojamosios armatūros, siurblių, kontrolės ir matavimo prietaisų ir kitų elementų, kuriais šilumnešis (termofikacinis vanduo, garas ir panašiai)

iš šilumos šaltinio perduodamas ir skirstomas vartotojams;

9.5. nuotekų šalinimo tinklai − nuotekų surinkimo tinklai (nuotekų šalinimo kolektoriai, nuotekų rinktuvai, nuotekų tinklų išvadai), nuotekų slėginiai tinklai, drenažo tinklai ir kiti;

9.6. elektros tinklai − perdavimo, tiesioginių linijų elektros tinklai, transporto (troleibusų, tramvajų, geležinkelių riedmenų) kontaktiniai tinklai, kiti inžineriniai statiniai;

9.7. ryšių (telekomunikacijų) tinklai (elektroninių ryšių tinklai pagal [3.14]) – kolektoriai, bokštai, stiebai ir kiti inžineriniai statiniai, skirti elektroninių ryšių veiklai;

9.8. kiti inžineriniai tinklai – kiti nenurodyti inžineriniai tinklai (technologiniai vamzdynai, kolektoriai, apžvalgos kameros ir kiti inžinerinių tinklų statiniai).

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

HIDROTECHNIKOS STATINIAI

10. Hidrotechnikos statiniai [3.26] – statiniai ir įrenginiai vandens ištekliams naudoti ir aplinkai nuo žalingo vandens poveikio saugoti. Užtvankos, dambos, hidroelektrinės, derivacinės elektrinės, hidroakumuliacinės elektrinės, siurblinės, vandens ėmyklos, krantinės, dokai, prieplaukos, molai, vandens pralaidos, vandenvietės ir vandenruošos statiniai statiniai, nusodintuvai, kanalai ir jų statiniai, upių vagotvarkos statiniai, krantosaugos statiniai, žuvininkystės statiniai, laivininkystės statiniai, bangolaužiai, jūros naftos ir dujų gavybos statiniai, akvedukai, diukeriai, bunos, polderiai, žuvų pralaidos, melioracijos statiniai vandens ištekliams naudoti ir aplinkai nuo žalingo vandens poveikio saugoti, kiti hidrotechnikos statinių požymius atitinkantys inžineriniai statiniai.

SEPTINTASIS SKIRSNIS

KITI INŽINERINIAI STATINIAI

11. Sporto paskirties inžineriniai statiniai [3.26] − sporto aikštynai, naudojami žaidimams atvirame ore (futbolui, krepšiniui, beisbolui, regbiui, vandens sportui ir panašiai), mašinų, dviračių ar arklių lenktynių keliai ir kiti inžineriniai statiniai, kurie nėra pastatai.

12. Kitos paskirties inžineriniai statiniai [3.26] − fortai, bunkeriai, šaudyklos, techniniai stebėjimo bokštai, sąvartynai, atsinaujinančių išteklių energiją naudojantys energijos gamybos statiniai (vėjo elektrinės, saulės šviesos energijos elektrinės, saulės šilumos energijos kolektoriai ir kiti), transporterių galerijos, estrados, nuotekų valyklos statiniai ir kiti inžineriniai statiniai, neturintys aiškios funkcinės priklausomybės ar apibrėžto naudojimo, kurie tarnauja pagrindiniam daiktui (tvoros, kiemo aikštelės, lauko tualetai, stoginės, pavėsinės, atraminės sienelės, šachtiniai šuliniai, lieptai, mėšlidės, aplinkos tvarkymo elementai ir panašiai).

V SKYRIUS

YPATINGIEJI STATINIAI

PIRMASIS SKIRSNIS

statinių priskyrimo
YPATINGIESIEMS statiniams POŽYMIAI

13.Ypatingųjų statinių kategorijai priskiriami statiniai, kaip nustatyta Statybos įstatymo [3.3] 2 straipsnio 20 dalyje − statiniai, kuriuose naudojamos ar saugomos pavojingosios medžiagos (pagal nustatytus jų ribinius kiekius); statinys, kuriame yra potencialiai pavojingų įrenginių ar atliekami potencialiai pavojingi darbai; sudėtingos konstrukcijos ir sudėtingų technologijų statinys (pagal šio Reglamento 1 lentelėje nustatytus sudėtingumo požymius ir techninius parametrus); visuomenės poreikiams naudojamas pastatas, kuriame vienu metu būna daugiau kaip 100 žmonių; aukštybinis (daugiau kaip 5 aukštų) daugiabutis gyvenamasis namas; kultūros paveldo statinys [3.43–3.48].

ANTRASIS SKIRSNIS

YPATINGŲJŲ STATINIŲ KATEGORIJAI PRISKIRIAMŲ STATINIŲ SĄRAŠAS

1 lentelė

Eil. Nr.	Statiniai	Statinių požymiai ir techniniai parametrai
Gyvenamieji pastatai
1.	Gyvenamosios paskirties pastatai	20 m ir aukštesni įgilinti 7 m ir daugiau skaičiuojant nuo pastatu užstatyto žemės paviršiaus vidutinės altitudės konsolinių pastato dalių laikančiosios konstrukcijos, išsikišančios nuo fasado plokštumos daugiau kaip 3 m pastatai, kurių laikančiosios konstrukcijos tarp atramų (angos) ilgesnės kaip 12 m pastato bendras plotas didesnis kaip 2000 m2
Negyvenamieji pastatai
2.	Energetikos pastatai	statiniai, kuriuose vykdoma 5 MW ir (ar) didesnės galios elektros ir šilumos gamyba
3.	Degalinės	visi statiniai, išskyrus teisės aktais priskiriamus nesudėtingiesiems
Kiti negyvenamieji pastatai nenurodyti 2 ir 3 punktuose
4.	Negyvenamosios paskirties pastatai	20 m ir aukštesni įgilinti 7 m ir daugiau skaičiuojant nuo pastatu užstatyto žemės paviršiaus vidutinės altitudės konsolinių pastato dalių laikančiosios konstrukcijos, išsikišančios nuo fasado plokštumos daugiau kaip 3 m pastatai, kurių laikančiosios konstrukcijos tarp atramų (angos) ilgesnės kaip 12 m pastato bendras plotas didesnis kaip 2000 m2 naudojamos 100 m3 ir didesnės 1 grupės takiųjų medžiagų talpyklos
Susisiekimo komunikacijos
5.	Keliai ir gatvės	valstybinės reikšmės keliai ir A, B, C kategorijų gatvės
6.	Geležinkelio keliai	riedmenų greitis 60 km/h ir daugiau arba yra kontaktinis elektros tiekimo tinklas
7.	Kelio statiniai: tiltai, viadukai, estakados, tuneliai, požeminės ir virš žemės esančios pėsčiųjų perėjos	kurių konstrukcijos nuo žemės (vandens) paviršiaus konstrukcijų įrengimo vietose įgilintos daugiau kaip 7 m statiniai, kurių laikančiosios konstrukcijos tarp atramų (angos) ilgesnės kaip 12 m 20 m ir aukštesni statiniai ypatingiems statiniams priskiriamuose keliuose
8.	Oro uosto statiniai, aerodromai	kilimo, tūpimo, riedėjimo takai su dirbtine danga, peronas su dirbtine danga
9.	Vandens uostų statiniai (krantinės, prieplaukos)	aukštis nuo krantinės (prieplaukos) viršaus (kordono) altitudės iki vandens telkinio dugno ties krantine (prieplauka) didesnis kaip 7 m
Inžineriniai tinklai
10.	Šilumos tinklai	magistraliniai šilumos perdavimo tinklai didesnio kaip 16 bar slėgio, kurių vidinis skersmuo didesnis kaip 100 mm, ir jų technologiniai priklausiniai
11.	Dujų, naftos tinklai	magistraliniai dujotiekiai ir jų technologiniai priklausiniai (išskyrus kompresorių, dujų skirstymo, dujų apskaitos ir(ar) slėgio reguliavimo stočių teritorijoje esančius ryšių įrangos ir apsaugos postų pastatus, lauko tualetus, kabelių kanalus, stočių ir kontrolinio įtaiso paleidimo/priėmimo kamerų, uždarymo įtaisų teritorijoje esančius vidaus (vietinės reikšmės) kelius, aikšteles, tvoras ir privažiavimo prie šių teritorijų kelius), skirstomieji dujotiekiai, kurių slėgio (bar) ir skersmens (mm) sandauga lygi arba didesnė kaip 3500, magistraliniai naftotiekiai (produktotiekiai) ir jų technologiniai priklausiniai
12.	Elektros tinklai	110 kV ir aukštesnės įtampos elektros perdavimo tinklai ir jų technologiniai priklausiniai (išskyrus transformatorių pastočių, skirstyklų ir srovės keitiklių, teritorijoje esančius kelius, aikšteles, tvoras, ryšių įrangos ir apsaugos postų pastatus, lauko tualetus, kabelių kanalus ir privažiavimo prie šių teritorijų kelius)
13.	Vandentiekio, nuotekų šalinimo tinklai	vandentiekio tinklai, nuotekų tinklų kolektoriai, kurių vidinis skersmuo didesnis kaip 500 mm
Hidrotechnikos statiniai
14.	Užtvankos, dambos	kai patvankos aukštis didesnis kaip 4 m arba vandens tūris tvenkinyje daugiau kaip 100 000 m3
15.	Vandenvietės ir vandenruošos statiniai	300 m3/d ir didesnio našumo
16.	Krantinės, prieplaukos	aukštis nuo krantinės (prieplaukos) viršaus (kordono) altitudės iki vandens telkinio dugno ties krantine (prieplauka) didesnis kaip 7 m
Kiti inžineriniai statiniai
17.	Sporto paskirties inžineriniai statiniai	kuriuose įrengta daugiau kaip 1000 stacionarių vietų žiūrovams
18.	Nuotekų valyklos	500 m3/d ir didesnio našumo
19.	Sąvartynai	kuriuose numatyta saugoti 50 000 t ir daugiau atliekų
Statiniai neatsižvelgiant į jų naudojimo paskirtį
20.	Naudingųjų iškasenų gavybos, tiekimo ir naudojimo požeminiai ir antžeminiai statiniai	30 m ir aukštesni įgilinti daugiau kaip 7 m skaičiuojant nuo vidutinės žemės paviršiaus altitudės iki įgilinimo (grindų) paviršiaus
21.	Bokštai, stiebai, radiolokatoriai, skrydžių valdymo bokštai, vėjo elektrinės, vandentiekio bokštai, vandens aušyklos, ir kiti panašūs inžineriniai statiniai	30 m ir aukštesni
22.	Inžineriniai tinklai	visi vamzdynai, kurių didžioji dalis tiesiama giliau kaip 3 m po vandeniu ir visi inžineriniai tinklai, kurių didžioji dalis įgilinama daugiau kaip 7 m, skaičiuojant nuo žemės ar vandens paviršiaus konkrečiose tiesimo vietose iki vamzdyno ar inžinerinio tinklo konstrukcijos apačios visi vamzdynai, tiesiami giliau kaip 3 m po vandeniu (išskyrus skirstomuosius dujotiekius, kurių slėgio (bar) ir skersmens (mm) sandauga mažesnė kaip 3500 ir kurie įrengti horizontalaus gręžimo būdu) ir visi inžineriniai tinklai, įgilinti daugiau kaip 7 m, skaičiuojant nuo žemės ar vandens paviršiaus konkrečiose tiesimo vietose iki vamzdyno ar inžinerinio tinklo konstrukcijos apačios, jei didžioji dalis tiesiamo vamzdyno ar inžinerinio tinklo atitinka šioje dalyje nustatytus gylio (įgilinimo) kriterijus
23.	Branduolinės energetikos objektų statiniai, naftos ir dujų gavybos statiniai (sausumoje ir jūroje)	visi statiniai

14. Statinio kategoriją pagal Reglamente pateiktus požymius nustato ir projektuojamam statiniui priskiria statinio projekto vadovas.

VI SKYRIUS

NESUDĖTINGIEJI STATINIAI

PIRMASIS SKIRSNIS

statinių priskyrimo
nesudėtingiesiems statiniams POŽYMIAI

15. Nesudėtingieji statiniai skirstomi į šias grupes:

15.1. I grupės nesudėtingieji statiniai;

15.2. II grupės nesudėtingieji statiniai.

16. Nesudėtingųjų statinių sąrašas pateikiamas Reglamento 2 ir 3 lentelėse. Objektai laikomi nesudėtingaisiais statiniais, jei jie atitinka Statybos įstatyme [3.3] įtvirtintą sąvoką.

17. Nesudėtingieji statiniai valstybiniuose parkuose, valstybiniuose rezervatuose, valstybiniuose draustiniuose, biosferos rezervatuose turi atitikti specialiuosius projektavimo ir statybos reikalavimus, nustatytus saugomų teritorijų individualiuose apsaugos reglamentuose ir saugomų teritorijų regioniniuose architektūriniuose reglamentuose [3.13].

18. Objektai, kurių statinio matmenų įvertinimo koeficientas K < 10, nelaikomi nesudėtingaisiais statiniais ir jiems netaikomi Statybos įstatymo [3.3] reikalavimai. Statinio matmenų įvertinimo koeficientas K apskaičiuojamas pagal 3 lentelės „Inžineriniai statiniai“ 22 punkte pateiktą formulę.

19. Nesudėtinguosiuose statiniuose atstumas tarp atraminių konstrukcijų neturi viršyti 6,0 m.

ANTRASIS SKIRSNIS

NESUDĖTINGŲJŲ STATINIŲ SĄRAŠAS

2 lentelė

Eil. Nr.	Pastatai	Pastatų požymiai ir techniniai parametrai	Pastabos

Didžiausias aukštis, m	Didžiausias plotas, m2

I grupė	II grupė	I grupė	II grupė

Gyvenamieji pastatai
1.	Gyvenamosios paskirties (vieno, dviejų butų) pastatas	_	8,5	_	80	Projektuojami pagal STR 2.02.09:2005 „Vienbučiai ir dvibučiai gyvenamieji pastatai“ nustatytus reikalavimus [3.35]
Negyvenamieji pastatai
2.	Pagalbinio ūkio paskirties pastatai – be gyvenamųjų patalpų	5	8,5	50	80
3.	kitos (šiltnamių) paskirties pastatai	5	_	80	_
4.	Sodo namai [3.15]	8,5	_	80	_
5.	Kiti negyvenamieji pastatai nenurodyti 2, 3 ir 4 punktuose	5	8,5	50	80

20. 2 lentelės 5 punkte nesudėtingiesiems pastatams nepriskiriami pastatai, kuriuose:

naudojamos ar saugomos pavojingos medžiagos, neatsižvelgiant į jų ribinį kiekį [3.28]; yra potencialiai pavojingi įrenginiai, neatsižvelgiant į jų parametrus; naudojami atviros liepsnos įrenginiai (išskyrus buitinius).

21. 2 lentelėje nurodytų pastatų rūsiai negali būti įrengiami už pastatų ribų [3.3].

3 lentelė

Eil. Nr.	Inžineriniai statiniai	Inžinerinių statinių požymiai ir techniniai parametrai	Pastabos

I grupė	II grupė

1. Susisiekimo komunikacijos [3.6], [3.37]:
1.1.	gatvės	E1, E2, F1, F2 kategorijų gatvės	D2, D3 kategorijos gatvės
1.2.	keliai	IVv kategorijų vietinės reikšmės keliai	Iv, IIv ir IIIv kategorijos vietinės reikšmės keliai
2. Inžineriniai tinklai:
2.1.	vandentiekio tinklai	Vandentiekio tinklai, kurių išorinis vamzdžio skersmuo ≤ 50 mm;	Vandentiekio tinklai, kurių išorinis vamzdžio skersmuo > 50 iki ≤ 110 mm;	žiūrėti 22.8 papunktį
2.2.	Nuotekų šalinimo tinklai	nuotekų tinklai, kurių išorinis skersmuo ≤ 160 mm;	nuotekų tinklai, kurių išorinis skersmuo > 160 iki ≤ 200 mm;
2.3.	dujų tinklai	–	vidutinio ir mažo slėgio gamtinių dujų skirstomieji dujotiekiai;
2.4.	dujų tinklai	–	mažo slėgio suskystintų naftos dujų įvadai;
2.5.	šilumos tinklai	–	Iki didžiausio leidžiamojo 16 barų slėgio p(s) šilumos perdavimo tinklai, kurių išorinis vamzdžio skersmuo ≤ 115 mm.
3. Kiti inžineriniai statiniai:
3.1.	įvairios užtvaros (tvoros, aptvarai, diendaržiai, voljerai)	aukštis ≥ 1 iki ≤ 2 m;	aukštis > 2 iki ≤ 5 m aukštesnių kaip 2 m užtvarų dalių akytumas ≥ 80 proc.	žiūrėti 22.1 papunktį
3.2.	atraminės sienelės	aukštis ≥ 0,2 iki ≤ 1 m;	aukštis > 1 iki ≤ 2 m;	žiūrėti 22.2 papunktį
3.3.	įvairios užtvaros ant atraminių sienelių	3.1 ir 3.2 punktuose nurodytų I grupės parametrų	3.1 ir 3.2 punktuose nurodytų II grupės parametrų	žiūrėti 22.3; 22.7 papunkčius
3. 4.	inžineriniai statiniai paviršinio vandens telkiniuose, išskyrus hidrotechninius statinius	aukštis ≤ 2 m; K< 500	aukštis > 2 m iki ≤ 4 m; K ≥ 500	žiūrėti 22.4; 22.7 papunkčius
3.5.	mėšlidės ir skystojo mėšlo (srutų) kauptuvai:	−	aukštis ≤ 4 m; plotas ≤ 1500 m2	žiūrėti 22.5 Papunktį
3.6.	plokščiadugniai grūdų saugojimo bokštai	aukštis ≤ 9 m; plotas ≤ 80 m2	aukštis > 9 m, ≤ 15 m; plotas > 80 m2, ≤ 200 m2	žiūrėti 22.5; 22.7 papunkčius
3.7	siloso ir šienainio tranšėjos	aukštis ≤ 2,5 m, K ≤ 16000	aukštis > 2,5 m, ≤ 4 m; 16000 < K ≤ 65000	žiūrėti 22.4; 22.7 papunkčius
3.8.	stacionarios grūdų džiovyklos	−	aukštis ≤ 15 m; plotas ≤ 40 m2	žiūrėti 22.5 papunktį
3.9.	žemės ūkio technikos lauko plovyklos	−	+
3.10.	vėjo elektrinės	galingumas ≥ 0,5 kW, ≤ 10 kW	galingumas > 10 kW, ≤ 30 kW
3.11.	saulės šviesos energijos elektrinės, saulės šilumos energijos kolektoriai	−	galingumas ≤ 30 kW
3.12.	žaibosaugos statiniai	−	+	žiūrėti 22.6 papunktį
3.13.	šachtiniai šuliniai	+	−
4. Kiti šios lentelės 1–3 punktuose nenurodytų paskirčių inžineriniai statiniai: žiūrėti 22.6 papunktį
4.1.	plokšti horizontalūs inžineriniai statiniai (terasos, aikštelės ir kt.)	plotas ≥ 10 m2, ≤ 100 m2	plotas > 100 m2, ≤ 10000 m2	žiūrėti 22.5 papunktį
4.2.	inžineriniai statiniai nenurodyti 4.1 papunktyje, ne aukštesni kaip 15 m	10 ≤ K ≤ 10000	10000 < K ≤ 40000	žiūrėti 22.4 papunktį

22. Pastabos:

22.1. aukštis nuo žemės paviršiaus. Jei dėl cokolinės dalies įrengimo atsiranda iki 0,2 m aukščių skirtumas tarp žemės paviršių, aukštis skaičiuojamas nuo žemesniojo žemės paviršiaus. Jei aukščių skirtumas didesnis kaip 0,2 m, laikoma, kad užtvara įrengiama ant atraminės sienelės ir taikomos lentelės 3.2 papunkčio nuostatos;

22.2. aukštis nuo žemesniojo žemės paviršiaus;

22.3. atraminės sienelės aukštis nuo žemesniojo žemės paviršiaus; užtvaros aukštis nuo atraminės sienelės viršaus;

22.4. K – statinio matmenų įvertinimo koeficientas, apskaičiuojamas pagal formulę:

K = S × H3,

čia:

S – statinio išorinio kontūro vertikalios projekcijos į žemės ir (ar) vandens paviršių plotas, neįskaičiuojant šios projekcijos viduje esančių didesnių kaip 10 m2 laisvų (neužstatytų) žemės ir (ar) paviršiaus plotų;

H – statinio aukštis, matuojamas nuo statiniu užstatyto žemės paviršiaus vidutinės altitudės iki statinio aukščiausiojo (požeminiam statiniui – giliausio) laikančiųjų konstrukcijų taško (m);

22.5. plotas skaičiuojamas pagal 22.4 nurodytus principus;

22.6. įrengiant ant pastato vadovaujamasi STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“ [3.42] reikalavimais;

22.7. jei vienas iš parametrų atitinka I grupę, o kitas – II grupę, laikoma, kad statinys yra II grupės;

22.8. išskyrus vandentiekio tinklus, kuriuose įrengiami gaisriniai hidrantai.

VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

23. Ginčai dėl Reglamento taikymo nagrinėjami įstatymų nustatyta tvarka.

_________________