LIETUVOS RESPUBLIKOS ŽEMĖS ŪKIO MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL PARAMOS LIETUVOS BITININKYSTĖS SEKTORIUI 2020–2022 METŲ PROGRAMOS PATVIRTINIMO

2019 m. rugsėjo 10 d. Nr. 3D-507

Vilnius

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo 7 straipsniu ir atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES), kuriuo patvirtinamos valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 pateiktos nacionalinės bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo gerinimo programos (Nr. C(2019) 4177) ir nustatomas Sąjungos įnašo į šias programas dydis,

t v i r t i n u Paramos Lietuvos bitininkystės sektoriui 2020–2022 metų programą (pridedama).

Žemės ūkio ministras Andrius Palionis

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro

2019 m. rugsėjo 10 d. įsakymu Nr. 3D-507

PARAMOS LIETUVOS BITININKYSTĖS SEKTORIUI 2020–2022 METŲ PROGRAMA

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1.	Paramos Lietuvos bitininkystės sektoriui 2020–2022 metų programa (toliau – Bitininkystės programa) parengta vadovaujantis 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL 2013, L 347, p. 671), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2393 (OL 2017 L 350, p. 15), 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL 2013 L 347, p. 549), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2393 (OL 2017 L 350, p. 15), 2015 m. gegužės 11 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/1366, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl pagalbos bitininkystės sektoriuje (OL 2015 L 211, p. 3), 2015 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1368, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl pagalbos bitininkystės sektoriuje taikymo taisyklės (OL 2015 L 211, p. 9), Lietuvos Respublikos žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymu ir atsižvelgiant į 2019 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES), kuriuo patvirtinamos valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 pateiktos nacionalinės bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo gerinimo programos (Nr. C(2019) 4177) ir nustatomas Sąjungos įnašo į šias programas dydis, ir Bitynų, bitininkystės produktų ir bičių užkrečiamųjų ligų kontrolės reikalavimus, patvirtintus Lietuvos Respublikos Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2005 m. kovo 18 d. įsakymu Nr. B1-180 „Dėl Bitynų, bičių produktų ir bičių užkrečiamųjų ligų kontrolės reikalavimų patvirtinimo“.

2.	Bitininkystės programos paskirtis – nustatyti bitininkystės sektoriaus plėtros tikslus, įgyvendinimo priemones ir veiksmus, kad būtų sukurta palanki aplinka plėsti bitininkystės ūkius, kelti bitininkų kvalifikaciją, didinti bičių šeimų sveikatingumą, diegti bitininkystės ūkiuose mokslo laimėjimus ir inovacijas, kuriamas patrauklus bitininkystės produktų įvaizdis šalyje ir užsienyje.

3. Institucijos, rengusios Bitininkystės programą ar prisidėjusios prie jos rengimo:

3.1. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija;

3.2. bitininkus vienijančios asociacijos;

3.3. Nacionalinė mokėjimo agentūra prie Žemės ūkio ministerijos (toliau – Agentūra).

4. Bitininkystės metai – 12 iš eilės einančių mėnesių nuo rugpjūčio 1 d. iki liepos 31 d.

II SKYRIUS

BITININKYSTĖS PROGRAMOS tikslas IR ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS IR VEIKSMAI, VERTINIMO KRITERIJAI ir JŲ REIKŠMĖS

5. Bitininkystės programos tikslas – gerinti bendrąsias bitininkystės produktų gamybos ir prekybos jais sąlygas, užtikrinti bitininkystės sektoriaus tvarumą ir plėtrą.

6. Lietuvoje bitininkystės programos įgyvendinamos nuo įstojimo į Europos Sąjungą 2004 m. Parama Lietuvos bitininkystės sektoriui yra labai reikšminga: ji padėjo kelti bitininkų kvalifikaciją, gerinti bičių šeimų sveikatingumą, įsigyti bičių avilių gabenimo įrenginių, pakeisti dalį pasenusių ir susidėvėjusių avilių į naujus ir kokybiškesnius bei įsigyti modernios ir didinančios darbo našumą technikos, taip pat atlikti nemažai kitų svarbių darbų. Nors įgyvendinant bitininkystės programas buvo daug padaryta, bet dar yra likę nemažai problemų.

7.	Bitininkavimas apima eilę įvairių darbų – bičių šeimų priežiūrą, medaus kopimą, kitų bitininkystės produktų rinkimą (vaško, pikio, bičių nuodų, augalų žiedadulkių bei bičių duonos), jų realizavimą ir t. t. Bitininkai turi žinoti bičių šeimų gyvenimą, jų ligas, gydymo būdus, bičių veislininkystę, medinguosius augalus ir pan. Dėl nuolat besikeičiančių klimato ir agrarinių sąlygų, reikia prisitaikyti ir diegti technologines naujoves, kad būtų padidintas veiklos pelningumas, darbo našumas. Dėl to labai svarbu įvairiais būdais skleisti informaciją bitininkams apie naujas bitininkystės ir bičių produktų perdirbimo technologijas, kitas bitininkavimo naujoves bei iškylančias problemas, apie bičių produktų naudą, remti leidinių bitininkams parengimą ir išleidimą.

8.	Lietuvoje nemažai bitininkų yra garbingo amžiaus (vidutinis bitininkų amžius 2016 m. ir 2017 m. buvo 59 metai), jų naudojamas inventorius yra pasenęs, jiems trūksta teorinių žinių apie bitininkavimą, bičių sveikatingumą. Vienas iš bitininkystės srityje dirbančių asmenų senėjimo problemų sprendimo būdų – skatinti jaunimo susidomėjimą šia žemės ūkio šaka, remti Lietuvos ir kitų šalių jaunųjų bitininkų bendravimą (dalyvauti tarptautiniuose jaunųjų bitininkų konkursuose). Taip pat labai svarbus pačių bitininkų aktyvus dalyvavimas tiek šalies (bitininkus vienijančių organizacijų), tiek užsienio bitininkų veikloje.

9.	Nors sukeliančių varoatozę Lietuvoje labai paplitusių erkių (lot. Varroa destructor) naikinimui skiriama daug dėmesio ir jau ne vienus metus iš dalies kompensuojamos su tuo susijusios išlaidos, tačiau iki šiol nepavyksta išspręsti šios problemos ir išvengti jos padarinių, ypač sustabdyti įvairių ligų ir kitų kenkėjų rūšių plitimo. Todėl ši problema Lietuvos bitininkams yra dar labai aktuali. Siekiant pagerinti bičių sveikatingumą Lietuvoje, būtina didesnį dėmesį skirti ir profilaktikai: informacijai apie priemones, padedančias išvengti bičių ligų ir kenkėjų, bei kaip nuo jų apsisaugoti, ką duoda bičių šeimų sveikatingumui teisingas varoatozės erkių naikinimas ir t. t.

10.	Lietuvoje kasmet gaunama apie 4 000 t medaus (2016 m. buvo pagaminta 3852 t, o 2017 m. – 3715 t medaus, vidutiniškai iš vieno bičių avilio per metus gaunama apie 30–35 kg medaus). Siekiant didinti bičių šeimų produktyvumą, gauti įvairesnio medaus, svarbu kuo efektyviau panaudoti natūralias bičių ganyklas. Daugėjant ūkyje bičių šeimų, bitininkai turi vežioti bičių šeimas prie žydinčių augalų. Tai daug laiko ir investicijų reikalaujantis fiziškai sunkus darbas, todėl tikslinga ir toliau teikti finansinę paramą bičių laikytojams, įsigyjantiems bičių avilių pervežimo įrangą ir priedus.

11.	Vartotojams patiekiamas medus privalo atitikti medui keliamus reikalavimus. Medaus tyrimo išlaidos yra pakankamai didelės, todėl būtina kompensuoti dalį medaus mėginio kokybę ir natūralumą (tikrumą) atspindinčių kriterijų (medaus drėgnumas, diastazės aktyvumas, hidroksimetilfurfurolo bendrasis kiekis meduje, medaus botaninė sudėtis (žiedadulkių kiekiai ir jų rūšys) ištyrimo išlaidų. Todėl tikslinga sumažinti medaus kokybės tyrimų išlaidas bitininkams, modernizuoti laboratorinę įrangą medaus kokybę tiriančiose laboratorijose.

12.	Kitaip nei kitos ūkinių gyvūnų rūšys, medų nešančios bitės nėra laikomos griežtai kontroliuojamoje aplinkoje, jų priežiūra sudėtingesnė, jas veikia daugiau išorės veiksnių. Todėl labai svarbu, kad kuo daugiau bitininkų laikytų stiprias, aukštos veislinės vertės bičių šeimas. Tikslinga kompensuoti bitininkams dalį aukštos veislinės vertės bičių motinų / bičių šeimų įsigijimo išlaidų. Siekiant plėsti bitynus, skatinti bitininkus bičių šeimas laikyti iš medienos pagamintuose aviliuose.

13. Taikomieji moksliniai tyrimai skatina bitininkystės sektoriaus pažangą. Svarbu, kad mokslo laimėjimai būtų sėkmingai taikomi praktikoje, atliktų mokslinių tyrimų rezultatai skleidžiami bitininkams. Būtina vykdyti tyrimus, susijusius su bitininkavimu ir jo specifika Lietuvoje. Moksliškai pagrįstas bičių produktų gamybos ir prekybos sąlygų pagerinimas turi vykti pagal bitininkams aktualias temas.

14.	Oficialiai skelbiami statistiniai duomenys apie Lietuvos bitininkystės sektorių nevisiškai atspindi tikrąją padėtį – būtina rinkti informaciją apie Lietuvos bitynų dydžius, gaminamos produkcijos rūšis, surenkamą produkciją, bičių sveikatingumą, bitynų apsirūpinimą inventoriumi, bitininkų amžių, jų kvalifikaciją ir kt. Tai leistų daryti tikslesnes išvadas ir prognozes dėl bitininkystės sektoriaus vystymo tendencijų.

15.	Bitininkystės produktai tampa vis populiaresni, todėl bitininkams labai aktualu išlaikyti ir gerinti bitininkystės produktų kokybę, kuri labai priklauso nuo bitininkystės inventoriaus, todėl tikslinga ir toliau teikti paramą pasenusiam bitininkavimo inventoriui atnaujinti ir (ar) naujam įsigyti.

16. Bitininkystės programos tikslui įgyvendinti numatytos šios priemonės:

16.1. techninė pagalba bitininkams ir jų grupėms;

16.2. kova su avilių kenkėjais ir bičių ligomis, ypač varoatoze;

16.3. bičių avilių transportavimo į ganyklas racionalizavimas;

16.4. medaus ir bičių produktų fizinių ir cheminių savybių analizė, siekiant nustatyti jų kokybines savybes;

16.5. bičių šeimų atnaujinimas;

16.6. bitininkystei ir bitininkystės produktams skirtos taikomųjų mokslinių tyrimų programos;

16.7. rinkos stebėsena;

16.8. bitininkystės produktų kokybės gerinimas, siekiant didinti jų vertę rinkoje.

III SKYRIUS

BITININKYSTĖS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PRIEMONIŲ VEIKSMAI, VERTINIMO KRITERIJAI ir JŲ REIKŠMĖS

17. Numatomi šie bitininkystės priemonių įgyvendinimo veiksmai:

17.1. techninė pagalba bitininkams ir jų grupėms:

17.1.1. konferencijos, seminarai, mokymai bitininkams;

17.1.2. bitininkų ryšių stiprinimas per bitininkų asociacijas;

17.1.3. informacijos sklaida bitininkams apie bitininkystės sektoriaus naujoves, problemas, bičių produktų naudą ir kt.;

17.1.4. tarptautinių ryšių tarp bitininkų stiprinimas (tarptautinės parodos, kelionės į kitas šalis, dalyvavimas tarptautiniuose renginiuose);

17.2. kova su bičių avilių ir bičių kenkėjais ir ligomis, ypač varoatoze:

17.2.1. vaistų varoatozei gydyti ir kovai su bičių avilių ir bičių kenkėjais priemonių įsigijimo kaštai bei informacijos teikimas (konsultavimas);

17.2.2. biologinių, ekologinių ir zootechninių priemonių įsigijimas ir informacijos teikimas (konsultavimas);

17.3. bičių avilių transportavimo į ganyklas racionalizavimas – specialios bičių avilių transportavimo į ganyklas techninės įrangos bei priedų įsigijimas;

17.4. medaus fizinių ir cheminių savybių analizė:

17.4.1. laboratorinės įrangos įsigijimas;

17.4.2. medaus kokybės tyrimų kaštų kompensavimas;

17.5. bičių šeimų atnaujinimas:

17.5.1. aukštos kokybės bičių motinų įsigijimas;

17.5.2. aukštos kokybės bičių šeimų įsigijimas;

17.5.3. bičių šeimų laikymo, priežiūros ir bitininkavimo bazės atnaujinimas (naujų avilių ir avilių dalių įsigijimas);

17.6. bitininkystei ir bitininkystės produktams skirtos taikomųjų tyrimų programos:

17.6.1. varoatozės erkių biologijos ir kitų bičių ligų, kenkėjų ir kovos su jais priemonių tyrimai;

17.6.2. bičių produktų savybių tyrimai;

17.6.3. bičių biologijos, veislininkystės, ekologijos ir genetiniai tyrimai;

17.6.4. pesticidų ir sunkiųjų metalų likučių bičių produktuose tyrimai;

17.6.5. bičių šeimų priežiūros metodų tobulinimas;

17.7. rinkos stebėsena – rinkos tyrimai;

17.8. produktų kokybės gerinimas, siekiant didinti jų vertę rinkoje;

17.8.1. bičių produktų tvarkymo ir apdorojimo gerinimas (bitininkystės inventoriaus įsigijimas);

17.8.2. bičių produktų trumpoms tiekimo grandinėms sąlygų, bitininkystės sektoriaus apsaugos ir medaus atsekamumo gerinimas.

18. Bitininkystės programos priemonių įgyvendinimo vertinimo kriterijai pagal atskiras priemones:

Vertinimo kriterijaus pavadinimas ir matavimo vienetas	Faktinės reikšmės 2018 m.	Vertinimo kriterijaus reikšmė

2020 m.	2021 m.	2022 m.
Techninė pagalba bitininkams ir jų grupėms
Bitininkų, dalyvavusių mokymuose / konferencijose, skaičius, vnt.	462	200	200	200
Suorganizuotų mokymų / konferencijų skaičius, vnt.	7	6	6	6
Kova su avilių kenkėjais ir bičių ligomis, ypač varoatoze
Bitininkų asociacijų skaičius, vnt.	46	44	44	44
Bitininkų skaičius, vnt.	4486	4 500	4 500	4 500
Gydyta bičių šeimų, vnt.	127 564	126 000	126 000	126 000
Bičių avilių transportavimo į ganyklas racionalizavimas
Bitininkų skaičius, vnt.	51	60	60	60
Įsigyta bičių avilių transportavimo įrenginių / jų priedų, vnt.	72	110	110	110
Medaus ir bičių produktų fizinių ir cheminių savybių analizė, siekiant nustatyti jų kokybines savybes
Atliktų medaus ir bičių produktų kokybės tyrimų skaičius, vnt.	-	2 000	2 000	2 000
Bičių šeimų atnaujinimas
Įsigyta naujų bičių avilių, vnt.	2042	1 700	1 700	1 700
Dalyvavo bitininkų, vnt.	414	350	350	350
Bitininkystei ir bitininkystės produktams skirtos taikomųjų mokslinių tyrimų programos
Atlikta taikomųjų mokslinių tyrimų, vnt.	8	8	8	8
Rinkos stebėsena
Kasmetinė Lietuvos bitininkystės sektoriaus analizės ataskaita, vnt.	1	1	1	1
Bitininkystės produktų kokybės gerinimas, siekiant didinti jų vertę rinkoje
Bitininkų, gavusių paramą, skaičius, vnt.	346	350	350	350
Įsigyta bitininkystės inventoriaus, vnt.	345	350	350	350

IV SKYRIUS

BITININKYSTĖS PROGRAMOS FINANSAVIMAS

19. Bitininkystės programa įgyvendinama iš Lietuvos Respublikos biudžeto asignavimų ir Europos žemės ūkio garantijų fondo pagal 2020–2022 metų finansavimo planą:

2020 m.	2021 m.	2022 m.
Skirta suma, Eur	973 800	974 228	973 344

20. Už paramos paraiškų ir mokėjimo prašymų bei prie jų pateikiamų dokumentų priėmimą, registravimą, administracinį ir fizinį patikrinimą, paramos dydžio apskaičiavimą ir išmokėjimą paramos gavėjams, paramos susigrąžinimą, lėšų apskaitą ir ataskaitų teikimą atsako Agentūra (www.nma.lt).

21. Detalios Bitininkystės programos įgyvendinimo, kontrolės ir administravimo taisyklės bus tvirtinamos atskiru Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymu.

_________________