VALSTYBINĖS VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS TARNYBOS

DIREKTORIUS

ĮSAKYMAS

DĖL VALSTYBINĖS VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS TARNYBOS VARTOJIMO SRIČIŲ IR JOSE VEIKIANČIŲ ŪKIO SUBJEKTŲ RIZIKINGUMO VERTINIMO TVARKOS APRAŠO PATVIRTINIMO

2020 m. vasario 27 d. Nr. 1-66

Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. gruodžio 23 d. nutarimu Nr. 1333 „Dėl Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nuostatų patvirtinimo“ patvirtintų Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nuostatų 17.5 punktu,

t v i r t i n u Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą (pridedama).

Direktorė	Neringa Ulbaitė

PATVIRTINTA

Valstybinės vartotojų teisių apsaugos

tarnybos direktoriaus 2020 m. vasario 27 d.

įsakymu Nr. 1-66

VALSTYBINĖS VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS TARNYBOS VARTOJIMO SRIČIŲ IR JOSE VEIKIANČIŲ ŪKIO SUBJEKTŲ RIZIKINGUMO VERTINIMO TVARKOS APRAŠAS

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) reglamentuoja Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos (toliau – Tarnyba) kiekvienais kalendoriniais metais vykdomą vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo, kurio rezultatų pagrindu Tarnybos komisija inicijuoja stebėseną (monitoringą) ir sudaro planuojamų tikrinti ūkio subjektų sąrašus, tvarką.

2. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos:

2.1. Rizika – Tarnybos kompetencijai priskirtoje vartotojų teisių apsaugos, vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo, reklamos, komercinės veiklos vartotojams srityje galimos žalos vartotojų teisėms atsiradimo tikimybė.

2.2. Rizikingumo vertinimas – procesas, kuriuo analizuojama Tarnybos kompetencijai priskirtoje vartotojų teisių apsaugos, vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo, reklamos, komercinės veiklos vartotojams srityje galimos žalos vartotojų teisėms atsiradimo tikimybė, atliekant vartojimo sričių rizikos dydžio nustatymą, ir jo pagrindu nustatytoje rizikingiausioje vartojimo srityje veikiančių ūkio subjektų rizikos dydžio nustatymą.

3. Vartojimo sritys klasifikuojamos pagal Jungtinių Tautų pateiktą vartojimo sričių klasifikaciją1 Classification of Individual Consumption According to Purpose (COICOP) 2018, psl. 29 (41), žr. https://unstats.un.org/unsd/classifications/business-trade/desc/COICOP_english/COICOP_2018_-_pre-edited_white_cover_version_-_2018-12-26.pdf .

II SKYRIUS

RIZIKINGUMO VERTINIMO BENDRIEJI KRITERIJAI

4. Rizika vertinama ir jos dydis nustatomas atsižvelgiant į galimos žalos poveikį vartotojams ir žalos pasireiškimo tikimybę.

5. Pagal galimos žalos poveikio ir pasireiškimo tikimybės tarpusavio sąveiką, rizika gali būti labai maža, maža, vidutinė, didelė ir labai didelė.

6. Tarnybos struktūrinis padalinys, kuriam pavesta atlikti stebėseną (monitoringą) pagal kompetenciją, kiekvienais metais iki vasario 20 d. atlieka vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimą.

III SKYRIUS

VERTINIMO ETAPAI

7. Vartojimo sričių rizikos vertinimas atliekamas šiais etapais:

7.1. Vadovaujantis Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo rekomendacijoje (Tvarkos aprašo 1 priedas) įtvirtintomis nuostatomis, matuojami vartojimo sričių rizikos dydį lemiančių kriterijų, galimos žalos poveikio ir tikimybės, dydžiai;

7.2. Nustačius galimos žalos poveikio ir tikimybės dydžius, atsižvelgiant į jų tarpusavio sąveiką, įvertinamas vartojimo sričių rizikos dydis.

8. Tarnybos struktūriniam padaliniui nustačius rizikingiausias vartojimo sritis, Tarnybos komisijai pateikiamas Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo aktas (Tvarkos aprašo 2 priedas).

9. Tarnybos komisija, pasirinkdama rizikingiausios vartojimo srities segmentą, kuriame bus atliekama stebėsena (monitoringas), atsižvelgia į:

9.1. vartotojų prašymus;

9.2. vartotojų asociacijų pateiktą informaciją;

9.3. informaciją, gautą iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų;

9.4. viešai skelbiamą informaciją;

9.5. kitas aplinkybes, dėl kurių atsiradimo galimas teisės aktų pažeidimų rizikos padidėjimas atitinkamoje veiklos srityje.

10. Atsižvelgiant į pasirinkto rizikingiausios vartojimo srities segmento specifiką, atliekamas segmente veikiančių ūkio subjektų rizikos vertinimas, vertinimo kriterijus nurodant vertinimo protokole.

IV SKYRIUS

VERTINIMO DOKUMENTAVIMAS

11. Atliekant vartojimo sričių rizikos vertinimą, pildomas Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo aktas.

12. Nustatant rizikingiausios vartojimo srities segmentą, kuriame bus atliekama stebėsena (monitoringas) bei atliekant jame veikiančių ūkio subjektų rizikos vertinimą, pildomas vertinimo protokolas, kurį pasirašo Tarnybos komisijos nariai.

________________________

Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos

vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų

rizikingumo vertinimo tvarkos aprašo

1 priedas

Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo rekomendacija

Šios Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo rekomendacijos skirtos padėti nustatyti riziką, įvertinus galimą žalos vartotojui poveikį (mastą) ir jos pasireiškimo tikimybę.

I. RIZIKINGUMO DYDŽIO NUSTATYMAS

Rizikos dydis nustatomas pagal Rizikos dydžio vertinimo schemą, atsižvelgiant į galimos žalos poveikio ir pasireiškimo tikimybės tarpusavio sąveika.

II. RIZIKINGUMO VERTINIMO ETAPAI

1. Vadovaujantis Lietuvos statistikos departamento oficialiai skelbiamais duomenimis, Kriterijų lentelėje nurodomas namų ūkių (kurie naudojasi konkrečios vartojimo srities paslauga ar įsigyja prekes) skaičius procentine išraiška bei išlaidų vartojimo prekėms ir paslaugoms įsigyti nuo visų vartojimo išlaidų, dydžio procentinė išraiška.

Kriterijuje „Atlikta stebėsena ankstesniais metais“ nurodoma vertė, atitinkamai įvertinus, ar ankstesniais metais buvo atlikta stebėsena konkrečioje vartojimo srityje. Kriterijaus vertės:

100 % – kai vartojimo srities stebėsena nebuvo atlikta ar atlikta daugiau nei prieš 4 metus ;

80 % – kai vartojimo srities stebėsena buvo atlikta prieš 4 metus;

60 % – kai vartojimo srities stebėsena buvo atlikta prieš 3 metus;

40 % – kai vartojimo srities stebėsena buvo atlikta prieš 2 metus;

20 % – kai vartojimo srities stebėsena buvo atlikta prieš 1 metus.

Pavyzdžiui, „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities stebėsena buvo atlikta prieš 4 metus. Atitinkamai, „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities skiltyje, kriterijuje „Atlikta stebėsena ankstesniais metais“ nurodoma 80 % vertė.

Kriterijų lentelė

Vartojimo sritis	Namų ūkių skaičius (proc.) (N)	Išlaidos vartojimo prekėms ir paslaugoms įsigyti nuo visų vartojimo išlaidų (proc.) (I)	Atlikta stebėsena ankstesniais metais (S)
1.	Alkoholiniai gėrimai ir tabakas
2.	Apranga ir avalynė
3.	Būstas, vanduo, elektra, dujos ir kitas kuras
4.	Būsto apstatymas, namų ūkio įranga ir kasdienė namų priežiūra
5.	Draudimas ir finansinės paslaugos
6.	Informacija ir komunikacija
7.	Įvairios prekės ir paslaugos
8.	Maistas ir nealkoholiniai gėrimai
9.	Rekreacija, sportas ir kultūra
10.	Restoranai ir viešbučiai
11.	Sveikata
12.	Švietimas
13.	Transportas

2. Atliekamas galimos žalos poveikio vertinimas.

2.1. Apskaičiuojama galimos žalos poveikio (P) procentinė išraiška pagal formulę:

P = N + I,

N =

X – vartojimo srities skiltyje, kriterijaus „Namų ūkių skaičius (proc.)“ vertė;

I =

X – vartojimo srities skiltyje, kriterijaus „Išlaidos vartojimo prekėms ir paslaugoms įsigyti nuo visų vartojimo išlaidų (proc.)“ vertė.

2.2. Pagal aukščiau minimą formulę apskaičiuotą konkrečios vartojimo srities galimos žalos poveikio procentinės išraiškos vertę ir Galimos žalos poveikio vertinimo lentelę, nustatoma žalos kategorija. Gauta reikšmė įrašoma į Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelę.

Galimos žalos poveikio vertinimo lentelė

Žalos kategorija	Maža	Vidutinė	Didelė
Galimos žalos poveikis vartotojui	kai P vertė 1-30 %	kai P vertė 31-80 %	kai P vertė 81-100 %

Pavyzdžiui, „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities, kriterijaus „Namų ūkių skaičius (proc.)“ vertė 100 %, kriterijaus „Išlaidos vartojimo prekėms ir paslaugoms įsigyti nuo visų vartojimo išlaidų (proc.)“ vertė 31,5 %. 1. Apskaičiuojama galimos žalos poveikio procentinė išraiška: a) N = , N = 50 %; b) I = , I = 15,75 %; c) P = 50 + 15,75 = 65,75 %. 2. Pagal apskaičiuotą galimos žalos poveikio procentinės išraiškos vertę – 65,75 % ir Galimos žalos poveikio vertinimo lentelę, nustatoma, kad „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities galimos žalos poveikis vidutinis.

3. Atliekamas galimos žalos pasireiškimo tikimybės vertinimas.

3.1. Apskaičiuojama galimos žalos pasireiškimo tikimybės (T) procentinė išraiška pagal formulę:

T = N + S,

N =

X – vartojimo srities skiltyje, kriterijaus „Namų ūkių skaičius (proc.)“ vertė;

S =

X – vartojimo srities skiltyje, kriterijaus „Atlikta stebėsena ankstesniais metais“ vertė.

3.2. Pagal aukščiau minimą formulę apskaičiuotą konkrečios vartojimo srities galimos žalos pasireiškimo tikimybės procentinės išraiškos vertę ir Galimos žalos pasireiškimo tikimybės vertinimo lentelę, nustatoma žalos tikimybės kategorija. Gauta reikšmė įrašoma į Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelę.

Galimos žalos pasireiškimo tikimybės vertinimo lentelė

Žalos tikimybės kategorija	Labai tikėtina	Tikėtina	Mažai tikėtina	Labai mažai tikėtina
Tipinis dažnumas	kai T vertė 90-100 %	kai T vertė 50-89 %	kai T vertė 11-49 %	kai T vertė 1-10 %

Pavyzdžiui, „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities, kriterijaus „Namų ūkių skaičius (proc.)“ vertė 100 %, kriterijaus „Atlikta stebėsena ankstesniais metais“ vertė 80 %. 1. Apskaičiuojama galimos žalos pasireiškimo tikimybės procentinė išraiška: a) N = , N = 40 %; b) S = , S= 48 %; c) T = 40 + 48 = 88 %. 2. Pagal apskaičiuotą galimos žalos pasireiškimo tikimybės procentinės išraiškos vertę – 88 % ir Galimos žalos pasireiškimo tikimybės vertinimo lentelę, nustatoma, kad „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities žalos tikimybės kategorija „tikėtina“.

4. Atsižvelgiant į Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelėje nurodytas konkrečios vartojimo srities galimos žalos poveikio ir galimos žalos tikimybės kategorijas, pagal Rizikos dydžio vertinimo schemą nustatomas konkrečios vartojimo srities rizikos dydis. Gauta reikšmė įrašoma į Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelę.

Rizikos dydžio vertinimo schema

Žalos tikimybės kategorija	Žalos poveikio kategorija

Maža žala	Vidutinė žala	Didelė žala
Labai mažai tikėtina	Labai maža rizika	Labai maža rizika	Didelė rizika
Mažai tikėtina	Labai maža rizika	Vidutinė rizika	Labai didelė rizika
Tikėtina	Maža rizika	Didelė rizika	Labai didelė rizika
Labai tikėtina	Maža rizika	Labai didelė rizika	Labai didelė rizika

Pavyzdžiui, Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelėje, „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities kriterijuje „Galimos žalos poveikio kategorija“ nurodoma „vidutinis“, kriterijuje „Galimos žalos tikimybės kategorija“ – „tikėtina“. Atsižvelgiant į nurodytas galimos žalos poveikio ir galimos žalos tikimybės kategorijas, pagal Rizikos dydžio vertinimo schemą nustatoma, kad „Apranga ir avalynė“ vartojimo srities rizika didelė.

_________________

Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos

vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų

rizikingumo vertinimo tvarkos aprašo

2 priedas

Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių rizikos vertinimo aktas

________________

(data)

Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelė

Vartojimo sritis	Rizikos dydžio nustatymo kriterijai	Rizikos dydis

Galimos žalos poveikio kategorija	Galimos žalos tikimybės kategorija

1.	Alkoholiniai gėrimai ir tabakas
2.	Apranga ir avalynė
3.	Būstas, vanduo, elektra, dujos ir kitas kuras
4.	Būsto apstatymas, namų ūkio įranga ir kasdienė namų priežiūra
5.	Draudimas ir finansinės paslaugos
6.	Informacija ir komunikacija
7.	Įvairios prekės ir paslaugos
8.	Maistas ir nealkoholiniai gėrimai
9.	Rekreacija, sportas ir kultūra
10.	Restoranai ir viešbučiai
11.	Sveikata
12.	Švietimas
13.	Transportas

Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo lentelė pildoma pagal Vartojimo sričių rizikingumo vertinimo rekomendaciją.

Aktą sudarė:

____________________	________________	_________________________

(pareigos)	(parašas)	(vardas ir pavardė)

_________________