LIETUVOS RESPUBLIKOS APLINKOS MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ IR NUSLĖPTĄ TARŠĄ APSKAIČIAVIMO UŽ 2021 IR VĖLESNIUS METUS TVARKOS APRAŠŲ PATVIRTINIMO

2021 m. kovo 10 d. Nr. D1-143

Vilnius

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 9 straipsnio 2 dalimi ir įgyvendindamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020 m. lapkričio 18 d. nutarimo Nr. 1277 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymą“ 1.2–1.3 papunkčius:

1. Tvirtinu pridedamus:

1.1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarkos aprašą;

1.2. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš stacionariųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarkos aprašą;

1.3. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą gaminių atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašą;

1.4. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą pakuočių atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašą;

1.5. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą sąvartyne šalinamomis atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašą.

2. Pripažįstu netekusiu galios Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2015 m. spalio 23 d. įsakymą Nr. D1-770 „Dėl Mokesčio už aplinkos teršimą sąvartynuose šalinamomis atliekomis apskaičiavimo ir mokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ su visais pakeitimais ir papildymais.

3. Nustatau, kad mokestis už aplinkos teršimą 2020 ir ankstesnių metų mokestinius laikotarpius apskaičiuojamas ir mokamas taikant iki šio įsakymo įsigaliojimo galiojusias Lietuvos Respublikos aplinkos ministro ir Lietuvos Respublikos finansų ministro 2008 m. liepos 9 d. įsakymo Nr. D1-370/1K-230 „Dėl Mokesčio už aplinkos teršimą apskaičiavimo ir mokėjimo tvarkos aprašų patvirtinimo“ nuostatas.

Aplinkos ministras	Simonas Gentvilas

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2021 m. kovo 10 d.

įsakymu Nr. D1-143

MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ ir nuslėptą taršą IŠ MOBILIŲjų TARŠOS ŠALTINIŲ APSKAIČIAVIMO TVARKOS APRAŠAS

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarką.

2. Tvarkos aprašo nuostatos netaikomos apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš žemės ūkio veiklai naudojamų ne keliais judančių mechanizmų.

3. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme įtvirtintas sąvokas.

II skyrius

MOKESČIO APSKAIČIAVIMAS

4. Mokestis už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių apskaičiuojamas ir mokamas už mokesčio mokėtojo mobiliuosiuose taršos šaltiniuose Lietuvos Respublikos teritorijoje per mokestinį laikotarpį sunaudotą degalų kiekį tonomis, išskyrus keleiviams ir kroviniams vežti naudojamas oro transporto priemones. Mokestis už aplinkos teršimą iš keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių apskaičiuojamas ir mokamas atsižvelgiant į kilimo ir tūpimo ciklų skaičių.

5. Mokestis už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių, išskyrus keleiviams ir kroviniams vežti naudojamas oro transporto priemones, apskaičiuojamas pagal formulę:

M = Q × T × I × k

kur:

M – mokestis už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių (Eur);

Q – mobiliuosiuose taršos šaltiniuose Lietuvos teritorijoje per mokestinį laikotarpį sunaudotas atitinkamos rūšies degalų kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas;

k – mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede. Kai mobilusis taršos šaltinis neatitinka nė vieno minėtame priede nustatytų techninių ypatumų, koeficientas k=1.

6. Mokestis už aplinkos teršimą iš keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklo metu apskaičiuojamas pagal formulę:

Mc = T × I × s

kur:

Mc – mokestis už aplinkos teršimą iš keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklo metu (Eur);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas;

s – keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklų skaičius.

III SKYRIUS

MOKESČIO UŽ NUSLĖPTĄ TARŠĄ APSKAIČIAVIMAS

7. Mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (išskyrus keleiviams ir kroviniams vežti naudojamas oro transporto priemones) apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = QNUS × T × k × I × 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (Eur);

QNUS – nuslėptas degalų kiekis sunaudotas konkrečiame mobiliajame taršos šaltinyje (t);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas;

k – mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede. Kai mobilusis taršos šaltinis neatitinka nė vieno minėtame priede nustatytų techninių ypatumų, koeficientas k=1.

8. Mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (išskyrus keleiviams ir kroviniams vežti naudojamas oro transporto priemones), kai apskaičiuodamas mokestį už mobiliuosiuose taršos šaltiniuose sunaudotą degalų kiekį mokesčio mokėtojas neteisingai taikė mokesčio už aplinkos teršimą tarifus, nustatytus Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede ir (ar) neteisingai taikė ar visai netaikė privalomų taikyti mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientų, nustatytų Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede, todėl buvo sumokėtas mažesnis mokestis, apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = (QDEK x T x k x I - M(sumokėtas)) x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (Eur);

QDEK – deklaruotas mažesnis sunaudotas atitinkamos rūšies degalų kiekis apmokestinamuose mobiliuosiuose taršos šaltiniuose (tonomis);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas;

k – mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede. Kai mobilusis taršos šaltinis neatitinka nė vieno minėtame priede nustatytų techninių ypatumų, koeficientas k=1;

M(sumokėtas) – sumokėtas mokestis už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių, kuriam apskaičiuoti neteisingai taikytas mokesčio už aplinkos teršimą tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede ir (ar) neteisingai taikytas ar iš viso netaikytas privalomas taikyti mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede.

9. Mokestis už nuslėptą keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių taršą kilimo ir tūpimo ciklų metu apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = SNUS x T x I x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (Eur);

SNUS – nuslėptas keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklų skaičius;

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas.

10. Mokestis už nuslėptą keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių taršą kilimo ir tūpimo ciklų metu, kai apskaičiuodamas mokestį už keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklų skaičių mokesčio mokėtojas neteisingai taikė mokesčio už aplinkos teršimą tarifą, nustatytą Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede, todėl sumokėtas mažesnis mokestis, apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = (s x T x I – M(sumokėtas)) x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą iš mobiliųjų taršos šaltinių (Eur);

M(sumokėtas) – sumokėtas mokestis už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių, kuriam apskaičiuoti neteisingai taikytas mokesčio už aplinkos teršimą tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 priede;

I – indeksavimo koeficientas;

s – keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų oro transporto priemonių kilimo ir tūpimo ciklų skaičius.

Iv skyrius

MOKESČIO LENGVATų taikymĄ patvirtinantys dokumentai

11. Mokesčio už aplinkos teršimą iš mobiliųjų taršos šaltinių tarifų koregavimo koeficientai taikomi kaip nustatyta Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 priede, turint tai patvirtinantį dokumentą:

11.1. gamintojo išduotą įrenginio techninį pasą (jei toks yra) ar įmonės, atlikusios variklio konstrukcinius patobulinimus, pažymą, pateiktą su galiojančiu privalomos techninės apžiūros dokumentu, kuriuo patvirtinama, kad geležinkelių, vidaus vandenų transporto priemonė ir ne keliais judantis mechanizmas, kuriame įrengtas vidaus degimo variklis, atitinka V etapo išmetamų teršalų ribines vertes, nustatytas 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis, ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB su visais pakeitimais;

11.2. gamintojo išduotą techninį pasą, sertifikatą, patvirtinantį ne keliais judančio mechanizmo, kuriame įrengtas vidaus degimo variklis, geležinkelių ir vidaus vandenų transporto priemonės pagaminimo metus, kurie neturi viršyti atitinkamai 5 arba 10 metų, atsižvelgiant į taikyto koeficiento dydį.

_________________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2021 m. kovo 10 d.

įsakymu Nr. D1-143

MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ ir nuslėptą taršą IŠ STACIONARIŲjų TARŠOS ŠALTINIŲ APSKAIČIAVIMO TVARKOS APRAŠAS

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš stacionariųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą iš stacionariųjų taršos šaltinių apskaičiavimo tvarką.

2. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme, Lietuvos Respublikos atsinaujinančių išteklių energetikos įstatyme ir Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatyme įtvirtintas sąvokas.

II skyrius

MOKESČIO APSKAIČIAVIMAS

3. Mokestis už faktinį iš stacionariųjų taršos šaltinių išmestą į aplinkos orą arba išleistą į vandens telkinius, žemės paviršių ir jos gelmes (toliau – aplinka) teršalų kiekį (tonomis) susideda iš mokesčio už išmestą ar išleistą į aplinką leidžiamą teršalo kiekį, neviršijusį taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (toliau – TIPK) leidime ar taršos leidime teršalui nustatyto leidžiamos taršos normatyvo, ir mokesčio, apskaičiuojamo taikant didesnį tarifą už išmestą ar išleistą į aplinką teršalo kiekį, viršijusį TIPK leidime ar taršos leidime teršalui nustatytą leidžiamos taršos normatyvą, ir apskaičiuojamas pagal formulę:

M = Mn + Mp

kur:

M – mokestis už išmestą ar išleistą į aplinką teršalo kiekį per mokestinį laikotarpį (Eur);

Mn – mokestis už išmestą ar išleistą į aplinką teršalo kiekį per mokestinį laikotarpį, neviršijusį TIPK leidime ar taršos leidime teršalui nustatyto leidžiamos taršos normatyvo, apskaičiuotas pagal Tvarkos aprašo 4 punktą (Eur);

Mp – mokestis už išleistą ar išmestą į aplinką teršalo kiekį per mokestinį laikotarpį, viršijusį TIPK leidime ar taršos leidime teršalui nustatytą leidžiamos taršos normatyvą, apskaičiuotas pagal Tvarkos aprašo 5 punktą (Eur).

Kai neviršijami TIPK leidime ar taršos leidime teršalams nustatyti leidžiamos taršos normatyvai, Mp = 0.

4. Mokestis už TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą leidžiamą išmesti ar išleisti į aplinką teršalo kiekį per mokestinį laikotarpį apskaičiuojamas pagal formulę:

Mn = Q × T × I × [k], kai	Q ≤ N arba

Mn = (Q – ∑ Qnt) × T × I × [k], kai Qt > Nt, o Q ≤ N, arba

Mn = (N – ( ∑ Qnt – Qnp)) × T × I × [k], kai Q > N, o ∑ Qnt > Qnp , arba

Mn = N × T × I × [k], kai	Q > N, o ∑Qnt ≤ Qnp

kur:

Q – faktinis per mokestinį laikotarpį išmestas ar išleistas į aplinką atitinkamo teršalo kiekis (t). Į aplinkos orą išmestas teršalo kiekis nustatomas instrumentinių matavimų būdu arba vadovaujantis Teršalų išmetimo į aplinkos orą apskaitos ir ataskaitų teikimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1999 m. gruodžio 20 d. įsakymu 408 „Dėl Teršalų išmetimo į aplinkos orą apskaitos ir ataskaitų teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“. Į vandens telkinius, žemės paviršių ir jo gelmes išleistas teršalo kiekis nustatomas instrumentinių matavimų būdu, vadovaujantis Vandens naudojimo ir nuotekų tvarkymo apskaitos tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012 m. gruodžio 28 d. įsakymu Nr. D1-1120 „Dėl Vandens naudojimo ir nuotekų tvarkymo apskaitos tvarkos aprašo patvirtinimo“, nustatyta tvarka.

Apskaičiuojant į aplinką išmetamų arba išleidžiamų teršalų, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatyti normatyvai, faktinį kiekį pagal instrumentinio matavimo duomenis, vertinami visi akredituotų laboratorijų arba laboratorijų, turinčių leidimus atlikti taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose matavimus ir tyrimus per mokestinį laikotarpį, vykdant ūkio subjektų aplinkos monitoringą, tyrimų rezultatai ir valstybinių laboratorinių tyrimų rezultatai, skaičiuojant pagal faktinius matavimo rezultatus nuo matavimo iki matavimo. Jei pirmasis matavimas mokestiniais metais atliktas ne sausio 1 d., išmesto (išleisto) teršalo į aplinką kiekiui nustatyti naudojamas prieš tai buvusio mokestinio laikotarpio paskutinis matavimo rezultatas. Kai faktinis į aplinkos orą išmestas teršalo kiekis nustatomas ne instrumentinio matavimo būdu, o pagal Į atmosferą išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimo metodikų sąraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1999 m. gruodžio 13 d. įsakymu Nr. 395 „Dėl Į atmosferą išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimo metodikų sąrašo patvirtinimo ir apmokestinamų teršalų kiekio nustatymo asmenims, kurie netvarko privalomosios teršalų išmetimo į aplinką apskaitos“, nurodytas metodikas, faktinis teršalo kiekis nustatomas pagal tą pačią metodiką pagal kurią nustatytas išmetamų teršalų kiekis TIPK leidime ar taršos leidime (t);

T – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 1 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas;

Qnp – normatyvą viršijantis teršalo kiekis, viršijus TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą per mokestinį laikotarpį leidžiamą išmesti ar išleisti į aplinką teršalo kiekį, kuris lygus faktinio ir normatyvinio teršalo kiekio skirtumui (Q – N) (t);

Qnt – tam tikrą laiką mokestiniu laikotarpiu normatyvą viršijantis teršalo kiekis, viršijus TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą didžiausią leidžiamą momentinę ar paros vidutinę teršalo koncentraciją ir (ar) vienkartinį leidžiamos taršos normatyvą per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laiką. Teršalo kiekis, išleistas į vandens telkinius ir žemės paviršių ir jos gelmes, apskaičiuojamas taip: nuotekų kiekį, išleistą į vandens telkinius ir (ar) žemės paviršių ir jos gelmes, per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laikotarpį padauginus iš nustatytos faktinės teršalo koncentracijos ir iš gauto kiekio atėmus leidžiamą per viršijimo laikotarpį išmesti į vandens telkinius arba žemės paviršių ir jos gelmes teršalo kiekį. Teršalo kiekis, išmestas į aplinkos orą, apskaičiuojamas taip: per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laikotarpį išmestą į aplinkos orą dujų kiekį (Nm3) padauginus iš nustatytos per viršijimo laikotarpį faktinės teršalo koncentracijos (mg/Nm3), perskaičiuotos esant normalioms sąlygoms – 101,3 kPa slėgiui ir 0 °C temperatūrai, (mg/Nm3) (kai kartu su išmatuota teršalo koncentracija nepateikiamas išmatuotas dujų kiekis (Nm3), skaičiavimui naudojamas dujų kiekis (Nm3) iš Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ataskaitos, parengtos vadovaujantis Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ir ataskaitų teikimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. birželio 27 d. įsakymu Nr. 340 „Dėl Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ir ataskaitų teikimo taisyklių patvirtinimo“, arba faktinį per viršijimo laikotarpį išmestą teršalo kiekį per laiko vienetą (g/s) padauginus iš laiko (s), per kurį viršytas teršalo normatyvas, ir iš gauto kiekio atėmus per viršijimo laikotarpį leidžiamą išmesti į aplinkos orą teršalo kiekį (t);

N – leidžiamas išmesti arba išleisti į aplinką per mokestinį laikotarpį normatyvinis teršalo kiekis, nustatytas TIPK leidime ar taršos leidime. Jeigu TIPK leidime ar taršos leidime nustatyti metiniai teršalų išmetimo arba išleidimo į aplinką normatyvai mokestiniu laikotarpiu tikslinti, apskaičiuojant mokestį už išmestą į aplinką per mokestinį laikotarpį teršalų kiekį vadovaujamasi perskaičiuotu (keičiant arba tikslinant TIPK leidimą ar taršos leidimą) leidžiamo išmesti arba išleisti į aplinką per mokestinį laikotarpį teršalo normatyvu. Šio mokestinio laikotarpio metinis teršalo normatyvas nustatomas sumuojant leidžiamą išmesti į aplinką teršalo kiekį, kuris išskaičiuojamas atskiriems normatyvo galiojimo (taikymo) laikotarpiams, jei per mokestinį laikotarpį teršalui taikyti keli skirtingi metiniai leidžiamos taršos normatyvai. Metinis teršalo normatyvas apskaičiuojamas taip: TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą vidutinį per parą leidžiamą išmesti į aplinką teršalo normatyvą (kiekį) padauginus iš dienų, kada taikytas šis normatyvas, skaičiaus. Kai TIPK leidime ar taršos leidime nenustatytas vidutinis per parą leidžiamas išmesti į aplinką teršalo normatyvas, metinis leidžiamas išmesti į aplinką teršalo normatyvas apskaičiuojamas taip: metinį leidžiamą išmesti į aplinką teršalo normatyvą (kiekį) dalijant iš metinio kalendorinių dienų skaičiaus ir gautą teršalo kiekį dauginant iš dienų skaičiaus, per kurį šis normatyvas taikytas (t);

Nt – didžiausias leidžiamas išmesti arba išleisti į aplinką momentinis ir (ar) paros vidutinis ir (ar) vienkartinis leidžiamos taršos normatyvinis teršalo kiekis. Leidžiamas išmesti arba išleisti į vandens telkinius ar žemės paviršių ir jos gelmes normatyvinis teršalo kiekis apskaičiuojamas taip: leidžiamą per parą išmesti arba išleisti į aplinką teršalo kiekį padauginus iš skaičiaus parų, per kurias viršytas teršalo normatyvas. Leidžiamas išmesti į aplinkos orą teršalo kiekis apskaičiuojamas taip: vienkartinį leidžiamos taršos normatyvinį teršalo kiekį, nustatytą g/s, padauginus iš laiko (s), per kurį viršytas teršalo normatyvas, arba vienkartinį leidžiamos taršos normatyvinį teršalo kiekį, nustatytą mg/Nm3, padauginus iš dujų tūrio debito (Nm3/s) ir iš laiko (s), per kurį viršytas teršalo normatyvas (t);

Qt – faktinis teršalo kiekis, išmestas arba išleistas į aplinką per didžiausios leidžiamos momentinės ar paros vidutinės teršalo koncentracijos ir (ar) vienkartinės leidžiamos taršos normatyvo viršijimo laikotarpį. Teršalo kiekis, išleistas į vandens telkinius ar žemės paviršių ir jos gelmes, viršijus didžiausią leidžiamą momentinę ar paros vidutinę teršalo koncentraciją normatyvo viršijimo laikotarpiu, apskaičiuojamas taip: faktinį per viršijimo laikotarpį išleistą nuotekų kiekį dauginant iš faktinės teršalo koncentracijos. Teršalo kiekis, išmestas į aplinkos orą viršijus vienkartinį leidžiamos taršos normatyvą per normatyvo viršijimo laikotarpį, apskaičiuojamas taip: faktinį per viršijimo laikotarpį išmestą dujų kiekį (Nm3) padauginus iš faktinės teršalo koncentracijos (mg/Nm3) arba, kai TIPK leidime ar taršos leidime vienkartinis leidžiamos taršos normatyvas nustatytas g/s, – faktinį per normatyvo viršijimo laikotarpį išmestą teršalo kiekį (g/s) padauginus iš laiko (s), per kurį viršytas teršalo normatyvas (t).

5. Mokestis taikant didesnį tarifą už išmestą ar išleistą į aplinką teršalo kiekį per mokestinį laikotarpį, viršijusį TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą leidžiamos taršos normatyvą, įskaitant ir normatyvą viršijusį teršalo kiekį, išmestą į aplinkos orą, kuris susidaro deginant biokurą; neturint TIPK leidimo ar taršos leidimo su nustatytais teršalų išmetimo ar išleidimo į aplinką normatyvais, kai toks leidimas įstatymų ar kitų teisės aktų nustatytais atvejais privalomas, visas be TIPK leidimo ar taršos leidimo išmestas arba išleistas į aplinką teršalo kiekis, įskaitant išmestą į aplinkos orą teršalo kiekį, kuris susidaro deginant biokurą, yra viršnormatyvinis N=0, apskaičiuojamas pagal formulę:

Mp = Qnp x Tb x I x [k],	kai Qnt Qnp arba N = 0, arba

Mp = Qnt x Tb x I x [k], kai Qnt > Qnp

kur:

Qnp – normatyvą viršijantis teršalo kiekis, viršijus TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą per mokestinį laikotarpį leidžiamą išmesti ar išleisti į aplinką teršalo kiekį, kuris lygus faktinio ir normatyvinio teršalo kiekio skirtumui (Q – N) (t);

Qnt – atskirą mokestinį laikotarpį normatyvą viršijantis teršalo kiekis, viršijus TIPK leidime ar taršos leidime nustatytą didžiausią leidžiamą momentinę ar paros vidutinę teršalo koncentraciją ir (ar) vienkartinį leidžiamos taršos normatyvą per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laiką. Teršalo kiekis, išleistas į vandens telkinius ir žemės paviršių ir jos gelmes, apskaičiuojamas taip: nuotekų kiekį, išleistą į vandens telkinius ir (ar) žemės paviršių ir jos gelmes, per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laikotarpį padauginus iš nustatytos faktinės teršalo koncentracijos ir iš gauto kiekio atėmus leidžiamą per viršijimo laikotarpį išmesti į vandens telkinius arba žemės paviršių ir jos gelmes teršalo kiekį. Teršalo kiekis, išmestas į aplinkos orą, apskaičiuojamas taip: per visą mokestinio laikotarpio normatyvo viršijimo laikotarpį išmestą į aplinkos orą dujų kiekį (Nm3) padauginus iš nustatytos per viršijimo laikotarpį faktinės teršalo koncentracijos (mg/Nm3), perskaičiuotos esant normalioms sąlygoms – 101,3 kPa slėgiui ir 0 °C temperatūrai, (mg/Nm3) (kai kartu su išmatuota teršalo koncentracija nepateikiamas išmatuotas dujų kiekis (Nm3), skaičiavimui naudojamas dujų kiekis (Nm3) iš Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ataskaitos, parengtos vadovaujantis Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ir ataskaitų teikimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. birželio 27 d. įsakymu Nr. 340 „Dėl Aplinkos oro taršos šaltinių ir iš jų išmetamų teršalų inventorizacijos ir ataskaitų teikimo taisyklių patvirtinimo“, arba faktinį per viršijimo laikotarpį išmestą teršalo kiekį per laiko vienetą (g/s) padauginus iš laiko (s), per kurį viršytas teršalo normatyvas, ir iš gauto kiekio atėmus per viršijimo laikotarpį leidžiamą išmesti į aplinkos orą teršalo kiekį (tonomis);

N – leidžiamas išmesti arba išleisti į aplinką per mokestinį laikotarpį normatyvinis teršalo kiekis, nustatytas TIPK leidime ar taršos leidime (t);

Tb – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas skaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

6. Stichinių ir katastrofinių hidrometeorologinių reiškinių atvejais, kurie atitinka Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. rugpjūčio 24 d. nutarimu Nr. 988 „Dėl Ekstremalių įvykių kriterijų sąrašo patvirtinimo“ (toliau – Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas), avarinio išleistuvo savininkui (naudotojui), turinčiam TIPK leidimą ar taršos leidimą, išleidus teršalus į paviršinius vandens telkinius ar žemės paviršių ir jos gelmes per nuotekų avarinį išleistuvą ir apie tai informavus plombavimo procedūrą vykdžiusią instituciją – Aplinkos apsaugos departamentą prie Aplinkos ministerijos (toliau – AAD) Nuotekų avarinių išleistuvių naudojimo ir plombavimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1998 m. rugsėjo 17 d. įsakymu Nr. 177 „Dėl Nuotekų avarinių išleistuvių naudojimo ir plombavimo taisyklių patvirtinimo“, nustatyta tvarka, mokestis mokamas už visą į paviršinius vandens telkinius ar žemės paviršių ir jos gelmes išleistą teršalo kiekį, kuris apskaičiuojamas pagal Tvarkos aprašo 4 punktą. Kai teršalai išleidžiami į vandens telkinius, žemės paviršių ir jos gelmes per nuotekų avarinį išleistuvą neinformavus AAD, išskyrus Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąraše nustatytus stichinių bei katastrofinių hidrometeorologinių reiškinių kriterijus, apskaičiuojamas mokestis už aplinkos teršimą pagal Tvarkos aprašo 5 punktą, išskyrus atvejus, kai skaičiuojama aplinkai padaryta žala pagal Aplinkai padarytos žalos atlyginimo dydžių apskaičiavimo metodiką, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. rugsėjo 9 d. įsakymu Nr. 471 „Dėl Aplinkai padarytos žalos atlyginimo dydžių apskaičiavimo metodikos patvirtinimo“.

7. Esant TIPK leidime ar taršos leidime numatytoms tam tikroms veiklos sąlygoms, t. y. paleidžiant, stabdant, derinant įrenginį, mokestis už išmestą ar išleistą į aplinką faktinį teršalų kiekį iš įrenginio apskaičiuojamas pagal Tvarkos aprašo 4 punktą.

8. Didžiausios leidžiamos momentinės ar paros vidutinės koncentracijos ir (ar) vienkartinės leidžiamos taršos (normatyvo) viršijimo pabaiga yra ėminio, kurio matavimo rezultatai atitinka normatyvinius rodiklius, paėmimo diena. Jei vadovaudamasis laboratorijos, akredituotos teisės aktų nustatyta tvarka arba turinčios leidimą atlikti taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose matavimus ir tyrimus, atliktais tyrimų rezultatais, mokesčio mokėtojas įrodo, kad išmestas arba išleistas į aplinką teršalo kiekis nebeviršija TIPK leidime ar taršos leidime nustatytų leidžiamos taršos normatyvų, apie normatyvus viršijančią teršimo pabaigą ir atitinkančių normatyvą matavimų ar skaičiavimų rezultatus mokesčio mokėtojas per 3 darbo dienas nuo tyrimo rezultato gavimo raštu praneša AAD. Jei tą pačią dieną atlikti skirtingų laboratorijų tyrimai (mėginiai) skiriasi, vadovaujamasi valstybinių laboratorinių tyrimų rezultatais.

9. Į didžiausios leidžiamos momentinės ar paros vidutinės koncentracijos (normatyvo) ir (ar) vienkartinės leidžiamos taršos normatyvo viršijimo periodą įskaitomas laikas nuo normatyvą viršijusio ėminio paėmimo dienos iki normatyvą atitinkančio ėminio paėmimo dienos. Minimalus normatyvo viršijimo periodas yra viena para, t. y. nustatant normatyvo viršijimo periodą, vertinami rezultatai tik ėminių, paimtų po 24 valandų nuo ėminio paėmimo, kuriuo nustatytas normatyvo viršijimas.

10. Mokestis už išmestą arba išleistą į aplinką teršalų kiekį, įskaitant ir mokestį, taikant didesnį tarifą už išmestą ar išleistą į aplinką teršalų kiekį, viršijus didžiausią leidžiamą momentinę ar paros vidutinę koncentraciją ir (ar) vienkartinį leidžiamos taršos normatyvą, ir (ar) mokestinio laikotarpio normatyvą, apskaičiuojamas ir sumokamas pasibaigus mokestiniam laikotarpiui, per kurį viršytas leidžiamas išmesti arba išleisti į aplinką teršalo kiekis. Išmestų arba išleistų į aplinką teršalų kiekis nustatomas pagal mokesčio mokėtojo laboratorinių tyrimų duomenis ir aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės atliktų valstybinių laboratorinių tyrimų ir matavimų duomenis. Kai mokesčio mokėtojo ir aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės atliktų tą pačią dieną laboratorinių tyrimų ir matavimų duomenys (rezultatai) skiriasi, vadovaujamasi aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės atliktų valstybinių laboratorinių tyrimų ir matavimų duomenimis. Apmokestinamųjų su nuotekomis į aplinką išleistų teršalų kiekis, nustačius teršalo normatyvo viršijimą, apskaičiuojamas pagal valstybinių laboratorinių tyrimų duomenis nuo mėginio ar matavimo, kai nustatytas normatyvo viršijimas, iki kito mėginio ar matavimo, kai nenustatytas teršalo normatyvo viršijimas, paėmimo dienos.

11. Juridiniai ir fiziniai asmenys, Nuotekų filtravimo sistemų įrengimo aplinkosaugos taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2001 m. gegužės 9 d. įsakymu Nr. 252 „Dėl Nuotekų filtravimo sistemų įrengimo aplinkosaugos taisyklių patvirtinimo“, nustatytomis sąlygomis išleidžiantys nuotekas į gruntą, moka mokestį už visą į gruntą patenkantį teršalų kiekį.

12. Kai nuotekos, srutos ar skystosios atliekos (pavyzdžiui, pieno išrūgos, spirito žlaugtai, biologiškai skaidžios atliekos ir pan.) išlaistomos (paskleidžiamos) laukuose (plotuose) nepažeidžiant nustatytų mėšlo ir srutų tvarkymo bei tręšimo reikalavimų, nustatytų Biologiškai skaidžių atliekų naudojimo tręšimui laikinųjų aplinkosauginių reikalavimų apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. balandžio 18 d. įsakymu Nr. D1-327 „Dėl Biologiškai skaidžių atliekų naudojimo tręšimui laikinųjų aplinkosauginių reikalavimų aprašo patvirtinimo“, už į vandens telkinius patenkantį teršalų kiekį ir į aplinkos orą išmestą teršalų kiekį iš laukuose išlaistytų srutų ir paskleisto mėšlo ar tręšimui panaudojus biologiškai skaidžias atliekas mokestis netaikomas.

13. Mokestis už teršalus, išleidžiamus į vandens telkinius su paviršinėmis (lietaus) nuotekomis:

13.1. už teršalų kiekį, neviršijantį TIPK leidime ar taršos leidime ir (arba) jo priede, kuriame nurodyti paviršinių nuotekų surinkimo sistemos abonentai, išleidimo su paviršinėmis nuotekomis per mokestinį laikotarpį normatyvų, apskaičiuojamas taip: mokestinio laikotarpio pabaigoje, dauginant objektui nustatytą vidutinę metinę leidžiamą teršalo koncentraciją arba laikinai leidžiamą teršalo koncentraciją iš faktiškai per tą laikotarpį išleisto nuotekų kiekio, pagal Tvarkos aprašo 4 punktą;

13.2. už teršalų kiekį, viršijusį TIPK leidime ar taršos leidime ir (arba) jo priede, kuriame nurodyti paviršinių nuotekų surinkimo sistemos abonentai, išleidimo su paviršinėmis nuotekomis normatyvus, mokėtinas mokestis už metinio normatyvo viršijimą taikant didesnį tarifą apskaičiuojamas pagal Tvarkos aprašo 5 punktą.

14. Pasibaigus mokestiniam laikotarpiui, išleistas su paviršinėmis nuotekomis teršalų kiekis tonomis per metus apskaičiuojamas pagal formulę:

Q = (Wf x Cf) / (1000 x 1000)

kur:

Q – faktinis per mokestinį laikotarpį su paviršinėmis nuotekomis išleistas į vandens telkinius, žemės paviršių ir jos gelmes atitinkamo teršalo kiekis (t);

Cf – atitinkamų teršalų faktinė vidutinė mokestinio laikotarpio koncentracija (mg/l), nustatoma vertinant visų matavimų vidurkį; neturint reikiamo matavimų skaičiaus, vidutinei mokestinio laikotarpio teršalo koncentracijai nustatyti naudojamas arba prilyginamas vidutinei mokestinio laikotarpio koncentracijai TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas teršalo normatyvas (mg/l);

Wf – faktinis paviršinių nuotekų kiekis (m3/m.), matuojamas apskaitos prietaisais; kai jų nėra, apskaičiuojamas pagal formulę:

Wf = 10 x Hf x ps x F x K

kur:

Hf – faktinis metinis kritulių kiekis (mm) (pagal Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos duomenis);

ps – paviršinio nuotėkio koeficientas:

ps=0,85 – stogų dangoms;

ps=0,83 – kietoms, vandeniui nelaidžioms, dangoms;

ps=0,78 – akmenų grindiniui;

ps=0,4 – iš dalies vandeniui laidiems paviršiams (pavyzdžiui, sutankintas gruntas, žvyras, skalda, ir pan.);

ps=0,2 – žaliesiems plotams (pavyzdžiui, pievos, vejos, gėlynai ir pan.), kuriuose įrengta vandens surinkimo infrastruktūra;

ps=0,8 – koeficientas taikomas, kai nežinomas paviršiaus tipas ir konkretaus paviršiaus plotas;

F – teritorijos plotas, išskyrus žaliuosius plotus, kuriuose neįrengta vandens surinkimo infrastruktūra, ir žemės ūkio naudmenas (ha);

K – paviršinio nuotėkio koeficientas atsižvelgiant į tai, ar iš teritorijos pašalinamas sniegas. Jei sniegas pašalinamas, – K= 0,85, jei nešalinamas, – K = 1.

III SKYRIUS

MOKESČIO UŽ NUSLĖPTĄ TARŠĄ APSKAIČIAVIMAS

15. Mokestis už nuslėptą taršą iš stacionariųjų taršos šaltinių, kai turėdamas TIPK leidimą ar taršos leidimą mokesčio mokėtojas nedeklaravo ar deklaravo mažesnį už išmestą ar išleistą į aplinką atitinkamo teršalo kiekį, apskaičiuojamas taip:

15.1. teršalo kiekiui, neviršijusiam TIPK leidime ar taršos leidime nustatyto normatyvo, pagal formulę:

MNUS = QNUS × T × I × [k] × 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į aplinką išmestas ar išleistas atitinkamo teršalo nedeklaruotas kiekis (t);

T – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 1 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

15.2. teršalo kiekiui, viršytam TIPK leidime ar taršos leidime šiam teršalui nustatytą normatyvą, pagal formulę:

MNUS = QNUS × Tb × I × [k] × 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į aplinką išmestas ar išleistas atitinkamo teršalo nedeklaruotas normatyvą viršijantis kiekis (t);

Tb – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

16. Mokestis už iš stacionariojo taršos šaltinio, kai mokesčio mokėtojas, apskaičiuodamas mokestį už visą išmesto ar išleisto į aplinką teršalo kiekį, neteisingai taikė mokesčio už aplinkos teršimą tarifą ar iš viso netaikė privalomo taikyti pagal Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalį koeficiento (k = 1,2), todėl sumokėtas mažesnis mokestis, apskaičiuojamas taip:

16.1. teršalo kiekiui, neviršijusiam TIPK leidime ar taršos leidime nustatyto normatyvo, pagal formulę:

MNUS = (QDEK x T x I x [k] – M(sumokėta)) x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

M(sumokėta) – sumokėtas mokestis už aplinkos teršimą iš stacionariojo taršos šaltinio, kuriam apskaičiuoti neteisingai taikytas mokesčio už aplinkos teršimą tarifas ar netaikytas privalomas taikyti pagal Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalį koeficientas (k = 1,2) (Eur);

QDEK – deklaruotas išmestas ar išleistas į aplinką atitinkamo teršalo kiekis (tonomis);

T – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 1 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

16.2. teršalo kiekiui, viršijusiam TIPK leidime ar taršos leidime teršalui nustatytą normatyvą, pagal formulę:

MNUS = (QDEK x Tb x I x [k] – M(sumokėta)) x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

QDEK – deklaruotas išmestas ar išleistas į aplinką atitinkamo teršalo kiekis (t);

M(sumokėta) – sumokėtas mokestis už aplinkos teršimą iš stacionariojo taršos šaltinio, kuriam apskaičiuoti neteisingai taikytas mokesčio už aplinkos teršimą tarifas ar netaikytas privalomas taikyti pagal Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalį koeficientas (k = 1,2) (Eur);

Tb – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

17. Mokestis už nuslėptą taršą iš stacionariųjų taršos šaltinių, kai mokesčio mokėtojas išmetė ar išleido į aplinką teršalus neturėdamas privalomo TIPK leidimo ar taršos leidimo, kuriame nustatyti teršalų išmetimo į aplinką normatyvai, apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = QNUS × Tb × I × [k] × 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į aplinką išmestas ar išleistas atitinkamo teršalo nedeklaruotas normatyvą viršijantis kiekis (t);

Tb – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

18. Mokestis už teršalo kiekį išmestą ar išleistą į aplinką, kai mokesčio mokėtojas vykdė veiklą ir turėjo teisės aktų nustatyta tvarka išduotą TIPK leidimą ar taršos leidimą, bet netvarkė privalomos teršalų išmetimo į aplinką apskaitos ir (ar) nedeklaravo mokesčio už išmestą ar išleistą į aplinką teršalo kiekį, apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = QNUS ×1,5× T × I × [k] × 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą atitinkamo teršalo kiekį (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į aplinką išmestas ar išleistas atitinkamo teršalo nedeklaruotas kiekis (t);

T – teršalo tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 1 priede;

I – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

[k] – koeficientas (lygus 1,2), kuris, vadovaujantis Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 7 straipsnio 2 dalimi, taikomas apskaičiuojant mokestį už aplinkos teršimą iš stacionariųjų taršos šaltinių už teršalus, kuriems TIPK leidime ar taršos leidime nustatytas laikinai leidžiamos taršos normatyvas.

IV skyrius

mokesčio lengvatų taikymą patvirtinantys dokumentai

19. Mokesčio mokėtojai, kurie naudoja biokurą energijai, įskaitant energiją, kuri panaudojama technologiniuose (gamybiniuose) įrenginiuose, gaminti nuo mokesčio už išmetamus į aplinką teršalus, kurie neviršija TIPK ar taršos leidime nustatytų normatyvų, iki 2027 m. gruodžio 31 d. atleidžiami, jeigu turi šiuos biokuro panaudojimą patvirtinančius dokumentus:

19.1 biokuro įsigijimo dokumentus (PVM sąskaitos faktūros, sąskaitos faktūros, pirkimo–pardavimo sutartys, kiti dokumentai), – kai biokuras perkamas;

19.2 nurašymo aktus, atliekų tvarkymo apskaitos ataskaitą ir energijos gamybos iš atliekų biologiškai skaidžios dalies ataskaitą, ataskaitą apie biologiškai skaidžių atliekų susidarymą gamybos proceso metu, kurias leidžiama deginti kuro deginimo įrenginiuose, – kai naudojami veiklos vykdytojo gamybos procese susidarę cheminėmis medžiagomis neapdoroti ir neužteršti (nedažyti, nelakuoti, neimpregnuoti, neklijuoti ir pan.) šalutiniai produktai, t. y. biologiškai skaidžios atliekos, kurios pagal kilmę gali būti priskiriamos biokurui (pavyzdžiui, medžio žievė, medienos mechaninio apdirbimo liekanos (atraižos, pjuvenos, drožlės ir pan.), iš medienos pagamintos granulės, mediniai padėklai, dėžės, kitokia iš medžio masyvo pagaminta pakuotė, šių gaminių dalys, lūženos, grikių ar kt. augalų stiebai, lukštai ar kitos dalys ir pan.) ir kietojo biokuro kokybės atitiktį patvirtinančius dokumentus, kaip nustatyta Kietojo biokuro kokybės reikalavimuose, patvirtintuose Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2017 m. gruodžio 6 d. įsakymu Nr. 1-310 „Dėl Kietojo biokuro reikalavimų patvirtinimo“.

20. Biokuro įsigijimo ir sunaudojimo energijai gaminti dokumentai pateikiami vykdant mokesčio kontrolę įmonėje, kai to pareikalauja aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės ir (ar) mokesčių inspekcijos pareigūnas.

_______________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2021 m. kovo 10 d.

įsakymu Nr. D1-143

MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ ir nuslėptą taršą GAMINIŲ ATLIEKOMIS APSKAIČIAVIMO tvARKOS APRAŠAS

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą gaminių atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą gaminių atliekomis apskaičiavimo tvarką; dokumentų, patvirtinančių išvežtą iš Lietuvos Respublikos teritorijos gaminių kiekį, pateikimo tvarką ir dokumentų, patvirtinančių gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, turėjimo tvarką.

2. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme, Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatyme ir Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatyme įtvirtintas sąvokas.

II skyrius

MOKESČIO APSKAIČIAVIMAS

3. Vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (tonomis) apskaičiuojamas pagal formulę:

Q = QPAG + QĮVE

kur:

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

QPAG – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį Lietuvoje pagamintų ir vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

QĮVE – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į Lietuvą importuotų ir (ar) įvežtų ir vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t).

4. Atitinkamos rūšies gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo kiekio užduoties įvykdymas (procentais) apskaičiuojamas pagal formulę:

F = (QSUT / Q) x 100

kur:

F – faktinis užduoties vykdymas (%);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

QSUT – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies gaminių atliekų kiekis (t).

5. Atitinkamos rūšies gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymo lygis apskaičiuojamas pagal formulę:

l = F / U

kur:

l – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies gaminių atliekų užduoties įvykdymo lygis;

F – faktinis užduoties vykdymas (%);

U – gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduotis atitinkamai gaminių rūšiai (%), nustatyta Apmokestinamųjų gaminių ir pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduotyse, patvirtintose Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. lapkričio 24 d. nutarimu Nr. 1168 „Dėl Apmokestinamųjų gaminių ir pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduočių patvirtinimo“.

6. Mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas pagal atitinkamos užduoties įvykdymo lygį apskaičiuojamas pagal formulę:

d = 0, kai l ≥ 1 arba

d = 1 – l, kai 1 > l ≥ 0

kur:

d – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (apmokestinama gaminių dalis);

l – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies gaminių atliekų užduoties įvykdymas.

7. Mokestis už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis apskaičiuojamas pagal formulę:

M = Q x d x T x k arba

MNES = QDEK x (dFAK – dDEK) x T x k

Jei patikrinus mokesčio mokėtoją ir (ar) atliekų tvarkytojus ir (ar) gamintojų ir importuotojų organizaciją, nurodytą Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 3422 straipsnyje, pripažįstami negaliojančiais (dėl viso ar dalies juose nurodyto atliekų kiekio) mokesčio mokėtojui išrašyti Tvarkos aprašo 11 punkte nurodyti dokumentai ir (ar) patvirtinimai ir mokesčio mokėtojas netikslino deklaracijos. Antroji formulė taikoma mokesčiui perskaičiuoti, kai mokesčio mokėtojas nenuslėpė vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekio (Q).

Kur:

M – mokestis už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis (Eur);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

d – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (apmokestinama gaminių dalis);

MNES – nesumokėta mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis dalis (Eur);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (d) remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q);

dDEK – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), apskaičiuotas remiantis deklaracijoje nurodytu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus mokesčio mokėtojo deklaruotą per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q);

QDEK – mokesčio mokėtojo deklaruotas per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 3 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

III SKYRIUS

MOKESČIO UŽ NUSLĖPTĄ TARŠĄ APSKAIČIAVIMAS

8. Mokestis už nuslėptą vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį apskaičiuojamas:

8.1. jei mokesčio mokėtojas vykdė ar nevykdė gaminių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė neteisingą vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q) ir kaip sutvarkytą gaminių atliekų kiekį (QSUT) nurodė panaudotų ar perdirbtų gaminių atliekų kiekį ar jų dalį, kuriam neturėjo Tvarkos aprašo 11 punkte nurodytų dokumentų ir (ar) patvirtinimų ar kurie yra fiktyvūs (neegzistuojantys); arba kai mokesčio mokėtojas vykdė gaminių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė neteisingą vidaus rinkai tiektų gaminių kiekį (Q) ir teisingai ar neteisingai nurodė panaudotų ar perdirbtų gaminių atliekų kiekį (QSUT), kuriam turėjo Tvarkos aprašo 11 punkte nurodytus dokumentus ir (ar) patvirtinimus; arba kai mokesčio mokėtojas vykdė gaminių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė teisingą vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q) ir neteisingai nurodė panaudotų ar perdirbtų gaminių atliekų kiekį (QSUT), kuriam turėjo Tvarkos aprašo 11 punkte nurodytus dokumentus ir (ar) patvirtinimus, – pagal formulę:

MNUS = (Q x dFAK – QDEK x dDEK) x T x k x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis (Eur);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

QDEK – mokesčio mokėtojo deklaruotas per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekis (t);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (d) remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q);

dDEK – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), apskaičiuotas remiantis deklaracijoje nurodytu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus mokesčio mokėtojo deklaruotą per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 3 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

8.2. jei mokesčio mokėtojas neteikė deklaracijos, – pagal formulę:

MNUS = QNUS x dFAK x T x k x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių nuslėptas kiekis (t);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies gaminių kiekį (Q);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 3 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

8.3. jei mokesčio mokėtojas nevykdė gaminių apskaitos, nepateikė gaminių apskaitos dokumentų mokesčio administratoriui ir neteikė deklaracijos iki mokestinio patikrinimo pradžios, – pagal formulę:

MNUS = P x 0,02, kai (P x 0,02) ≥ 10000 arba

MNUS = 10000, kai (P x 0,02) < 10000

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies gaminių atliekomis (Eur);

P – mokesčio mokėtojo per tikrinamąjį mokestinį laikotarpį gautos pajamos, kurios suprantamos kaip Lietuvos Respublikos pelno mokesčio įstatyme (Eur).

IV skyrius

MOKESČIO LENGVATAS suteikiaNTYS DOKUMENTAI

9. Iš Lietuvos Respublikos teritorijos išvežtų gaminių kiekį patvirtinančių dokumentų pateikimo tvarka:

9.1. mokesčio mokėtojas, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnui pareikalavus, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius išvežtą iš Lietuvos Respublikos teritorijos gaminių kiekį. Tokie dokumentai gali būti:

9.1.1. pirkimo–pardavimo sutartys; PVM sąskaitos faktūros; sąskaitos faktūros; tarptautiniai krovinių transportavimo važtaraščiai CMR (kiti iš vežėjo gaunami dokumentai, patvirtinantys gaminių judėjimą); draudimo dokumentai; pirkėjo mokėjimo dokumentai; pirkėjo patvirtinimas, kad prekės gautos; užsakymai; kita korespondencija ir dokumentai;

9.1.2. muitinės dokumentai, įrodantys, kad gaminiai išvežti iš Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos, kai gaminiai išvežami iš Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos;

9.2. mokesčio mokėtojas, kuris išveža gaminius iš Lietuvos Respublikos teritorijos per trečiuosius asmenis, norintis pasinaudoti šia mokesčio lengvata, privalo turėti sutartį su trečiuoju asmeniu dėl mokesčio mokėtojui priklausančių gaminių išvežimo iš Lietuvos Respublikos teritorijos ir dokumentų, patvirtinančių gaminių išvežimą iš Lietuvos Respublikos teritorijos, kopijas, patvirtintas trečiojo asmens atsakingo asmens, ir pateikti šiuos dokumentus patikrinimą atliekančiam aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnui.

10. Mokesčio mokėtojas nuo mokesčio už išvežtus gaminius per trečiuosius asmenis atleidžiamas tik jei trečiasis asmuo, kuris suprantamas kaip asmuo, kuriam pagal sutartį mokesčio mokėtojas perleido savo gaminius, išvežė šiuos gaminius iš Lietuvos Respublikos teritorijos pats ar naudodamasis teikiamomis transportavimo paslaugomis. Trečiasis asmuo negali perleisti kitam asmeniui gaminių išvežimo prievolės. Jei trečiasis asmuo taip pat yra mokesčio už aplinkos teršimą gaminių atliekomis mokėtojas, jo, kaip trečiojo asmens, išvežti kito asmens gaminiai neturi įtakos jo gaminių kiekiui.

11. Mokesčio mokėtojai atleidžiami nuo mokesčio už aplinkos teršimą gaminių atliekomis už gaminių kiekį, kuris proporcingas įvykdytos gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties daliai. Norėdami pasinaudoti mokesčio lengvata, mokesčio mokėtojai turi turėti dokumentus ir (ar) patvirtinimus, patvirtinančius gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, Tvarkos aprašo 12 punkte nustatyta tvarka.

12. Dokumentų ir (ar) patvirtinimų, patvirtinančių gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, turėjimo tvarka:

12.1. Mokesčio mokėtojui dokumentai ir (ar) patvirtinimai, patvirtinantys gaminių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, išrašomi vadovaujantis Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2013 m. gegužės 20 d. įsakymu Nr. D1-359 „Dėl Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo patvirtinimo“, arba Tvarkos, kai negalima naudotis vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacine sistema, aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2018 m. sausio 31 d. įsakymu Nr. D1-73 „Dėl Tvarkos, kai negalima naudotis vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacine sistema, aprašo patvirtinimo“, nustatyta tvarka;

12.2. aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnas, atlikdamas mokestinį patikrinimą, nustato, ar mokesčio mokėtojas galėjo pasinaudoti mokestine lengvata.

_________________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2021 m. kovo 10 d.

įsakymu Nr. D1-143

MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ ir nuslėptą taršą PAKUOčių ATLIEKOMIS APSKAIČIAVIMO TVARKOS APRAŠAS

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą pakuočių atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą pakuočių atliekomis apskaičiavimo tvarką; dokumentų, patvirtinančių išvežtą iš Lietuvos Respublikos teritorijos pripildytų pakuočių kiekį, pateikimo tvarką ir dokumentų, patvirtinančių pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, turėjimo tvarką.

2. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme, Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatyme, Lietuvos Respublikos pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatyme ir Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatyme įtvirtintas sąvokas.

II skyrius

MOKESČIO APSKAIČIAVIMAS

3. Vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (tonomis) apskaičiuojamas pagal formulę:

Q = QPAG + QĮVE

kur:

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

QPAG – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį Lietuvoje pripildytų (panaudotų pakavimui) ir vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

QĮVE – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį į Lietuvą importuotų ir (ar) įvežtų ir vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t).

4. Atitinkamos rūšies pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo kiekio užduoties įvykdymas (procentais) apskaičiuojamas pagal formulę:

F = (QSUT / Q) x 100

kur:

F – faktinis užduoties vykdymas (%);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

QSUT – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies pakuočių atliekų kiekis (t).

5. Atitinkamos rūšies pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymo lygis apskaičiuojamas pagal formulę:

l = F / U

kur:

l – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies pakuočių atliekų užduoties įvykdymo lygis;

F – faktinis užduoties vykdymas (%);

U – pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduotis atitinkamai pakuočių rūšiai (%), nustatyta Apmokestinamųjų gaminių ir pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduotyse, patvirtintose Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. lapkričio 24 d. nutarimu Nr. 1168 „Dėl Apmokestinamųjų gaminių ir pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduočių patvirtinimo“.

6. Mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas pagal atitinkamos užduoties įvykdymo lygį nustatomas pagal formulę:

d = 0, kai l 1 arba

d = 1 – l, kai 1 > l 0

kur:

d – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (apmokestinama pakuočių dalis);

l – panaudotų ir (ar) perdirbtų atitinkamos rūšies pakuočių atliekų užduoties įvykdymo lygis.

7. Mokestis už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis apskaičiuojamas pagal formulę:

M = Q x d x T x k, arba

MNES = QDEK x (dFAK – dDEK) x T x k

Jei patikrinus mokesčio mokėtoją ir (ar) atliekų tvarkytojus ir (ar) gamintojų ir importuotojų organizaciją, nurodytą Atliekų tvarkymo įstatymo 3422 straipsnyje, pripažįstami negaliojančiais (dėl viso ar dalies juose nurodyto atliekų kiekio) mokesčio mokėtojui išrašyti Tvarkos aprašo 15 punkte nurodyti dokumentai ir (ar) patvirtinimai ir mokesčio mokėtojas netikslino deklaracijos. Antroji formulė taikoma mokesčio perskaičiavimui, kai mokesčio mokėtojas nenuslėpė vidaus rinkai tiektų gaminių pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekio (Q).

Kur:

M – mokestis už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis (Eur);

MNES – nesumokėta mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis dalis (Eur);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

d – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (apmokestinama pakuočių dalis);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (d) remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q);

dDEK – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), apskaičiuotas remiantis deklaracijoje nurodytu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus mokesčio mokėtojo deklaruotą per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q);

QDEK – mokesčio mokėtojo deklaruotas per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

8. Vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis apskaičiuojamas pagal formulę:

QP = QPAP + QĮVP

kur:

QP – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

QPAP – mokesčio mokėtojo Lietuvoje pripildytų (panaudotų pakavimui) ir vidaus rinkai tiektų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

QĮVP – mokesčio mokėtojo į Lietuvą importuotų ir (ar) įvežtų ir vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t).

9. Atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių surinkimo ir daugkartinio naudojimo užduoties įvykdymas procentais apskaičiuojamas pagal formulę:

FP = (Qsus / QP) x 100

kur:

FP – faktinis užduoties vykdymas (%);

QSUS – mokesčio mokėtojo iš vidaus rinkos susigrąžintų atitinkamos rūšies tuščių daugkartinių pakuočių kiekis (t);

QP – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t).

10. Vidaus rinkai tiektų pripildytų ir nesusigrąžintų (likusių vidaus rinkoje) atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis apskaičiuojamas pagal formulę:

QLIK = QP – QSUS

kur:

QLIK – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų ir nesusigrąžintų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

QP – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

QSUS – mokesčio mokėtojo iš vidaus rinkos susigrąžintų atitinkamos rūšies tuščių daugkartinių pakuočių kiekis (t).

11. Mokestis už daugkartines atitinkamos rūšies pakuotes apskaičiuojamas pagal formulę:

MPAK = 0, kai FP ≥ UP arba

MPAK = QLIK x T x k, kai FP < UP

kur:

MPAK – mokestis už vidaus rinkai tiektas pripildytas ir nesusigrąžintas atitinkamos rūšies daugkartines pakuotes (Eur);

FP – faktinis užduoties vykdymas (%);

UP – daugkartinių pakuočių surinkimo ir daugkartinio naudojimo užduotis (%), nustatyta pakuočių surinkimo ir pakartotinio naudojimo metų užduotyse, patvirtintose Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2006 m. gruodžio 28 d. įsakymu Nr. D1-618 „Dėl pakuočių surinkimo ir pakartotinio naudojimo užduočių nustatymo“;

QLIK – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų ir nesusigrąžintų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

III SKYRIUS

MOKESČIO UŽ NUSLĖPTĄ TARŠĄ APSKAIČIAVIMAS

12. Mokestis už nuslėptą vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį apskaičiuojamas:

12.1. jei mokesčio mokėtojas vykdė ar nevykdė pakuočių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė neteisingą vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q) ir kaip sutvarkytą pakuočių atliekų kiekį (QSUT) nurodė panaudotų ar perdirbtų pakuočių atliekų kiekį ar jų dalį, kuriam neturėjo Tvarkos aprašo 15 punkte nurodytų dokumentų ir (ar) patvirtinimų ar kurie yra fiktyvūs (neegzistuojantys); arba kai mokesčio mokėtojas vykdė pakuočių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė neteisingą vidaus rinkai tiektų pakuočių kiekį (Q) ir teisingai ar neteisingai nurodė panaudotų ar perdirbtų pakuočių atliekų kiekį (QSUT), kuriam turėjo Tvarkos aprašo 15 punkte nurodytus dokumentus ir (ar) patvirtinimus; arba kai mokesčio mokėtojas vykdė pakuočių apskaitą ir pateiktoje deklaracijoje nurodė teisingą vidaus rinkai tiektų pakuočių kiekį (Q) ir neteisingai nurodė panaudotų ar perdirbtų pakuočių atliekų kiekį (QSUT), kuriam turėjo Tvarkos aprašo 15 punkte nurodytus dokumentus ir (ar) patvirtinimus, – pagal formulę:

MNUS = (Q x dFAK – QDEK x dDEK) x T x k x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis (Eur);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

QDEK – mokesčio mokėtojo deklaruotas per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekis (t);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (d) remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q);

dDEK – mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), apskaičiuotas remiantis deklaracijoje nurodytu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus mokesčio mokėtojo deklaruotą per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

12.2. jei mokesčio mokėtojas neteikė deklaracijos, – pagal formulę:

MNUS = QNUS x dFAK x T x k x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis (Eur);

QNUS – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių nedeklaruotas (nuslėptas) kiekis (t);

dFAK – perskaičiuotas mokesčio už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis sumažinimo koeficientas (d), remiantis faktiniu užduoties įvykdymu (F), kuris apskaičiuojamas įvertinus faktinį mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį vidaus rinkai tiektų pripildytų atitinkamos rūšies pakuočių kiekį (Q);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

12.3. jei mokesčio mokėtojas nevykdė pakuočių apskaitos, nepateikė pakuočių apskaitos dokumentų mokesčio administratoriui ir neteikė deklaracijos iki mokestinio patikrinimo pradžios, – pagal formulę:

MNUS = P x 0,02, kai (P x 0,02) ≥ 10000 arba

MNUS = 10000, kai (P x 0,02) < 10000

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis (Eur);

P – mokesčio mokėtojo per tikrinamąjį mokestinį laikotarpį gautos pajamos, kurios suprantamos kaip Lietuvos Respublikos pelno mokesčio įstatyme (Eur);

12.4. jei mokesčio mokėtojas nepateikė deklaracijos arba nepateikė deklaracijoje duomenų apie daugkartinių pakuočių kiekius, – pagal formulę:

MNUS = QLIK x T x k x 2;

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą atitinkamos rūšies pakuočių atliekomis (Eur);

QLIK – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų ir nesusigrąžintų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas;

12.5. jei mokesčio mokėtojas deklaracijoje nurodė neteisingą vidaus rinkai tiektų ir (ar) susigrąžintų daugkartinių pakuočių kiekį, – pagal formulę:

MNUS = (QLIK x T x k – MSUM) x 2

kur:

MSUM – mokesčio mokėtojo sumokėtas mokestis už aplinkos teršimą atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių atliekomis iki mokestinio patikrinimo pradžios (Eur);

QLIK – mokesčio mokėtojo vidaus rinkai tiektų ir nesusigrąžintų atitinkamos rūšies daugkartinių pakuočių kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

Iv skyrius

MOKESČIO LENGVATas suteikiantys dokumentai

13. Iš Lietuvos Respublikos teritorijos išvežtų pripildytų pakuočių kiekį patvirtinančių dokumentų pateikimo tvarka:

13.1. mokesčio mokėtojas, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnui pareikalavus, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius išvežtą iš Lietuvos Respublikos teritorijos pripildytų pakuočių kiekį. Tokie dokumentai gali būti:

13.1.1. pirkimo–pardavimo sutartys; PVM sąskaitos faktūros; sąskaitos faktūros; tarptautiniai krovinių transportavimo važtaraščiai CMR (kiti iš vežėjo gaunami dokumentai, patvirtinantys gaminių judėjimą); draudimo dokumentai; pirkėjo mokėjimo dokumentai, pirkėjo patvirtinimas, kad prekės gautos; užsakymai; kita korespondencija ir dokumentai;

13.1.2. muitinės dokumentai, įrodantys, kad pripildytos pakuotės išvežtos iš Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos, kai pripildytos pakuotės išvežamos iš Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos;

13.2. mokesčio mokėtojas, kuris išveža pripildytas pakuotes iš Lietuvos Respublikos teritorijos per trečiuosius asmenis, norintis pasinaudoti mokesčio lengvata, privalo turėti sutartį su trečiuoju asmeniu dėl mokesčio mokėtojui priklausančių pripildytų pakuočių išvežimo iš Lietuvos Respublikos teritorijos ir dokumentų, patvirtinančių pripildytų pakuočių išvežimą iš Lietuvos Respublikos teritorijos, kopijas, patvirtintas trečiojo asmens atsakingo asmens, ir pateikti šiuos dokumentus patikrinimą atliekančiam aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnui.

14. Mokesčio mokėtojas nuo mokesčio už išvežtas pripildytas pakuotes per trečiuosius asmenis atleidžiamas tik jei trečiasis asmuo, kuris suprantamas kaip asmuo, kuriam pagal sutartį mokesčio mokėtojas perleido savo pripildytas pakuotes, išvežė šias pripildytas pakuotes iš Lietuvos Respublikos teritorijos pats ar naudodamasis teikiamomis transportavimo paslaugomis. Trečiasis asmuo negali perleisti kitam asmeniui pripildytų pakuočių išvežimo prievolės. Jei trečiasis asmuo taip pat yra mokesčio už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis mokėtojas, jo, kaip trečiojo asmens, išvežtos kito asmens pripildytos pakuotės neturi įtakos jo pripildytų pakuočių kiekiui.

15. Mokesčio mokėtojai atleidžiami nuo mokesčio už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis už pripildytų pakuočių kiekį, kuris proporcingas įvykdytos pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties daliai. Norėdami pasinaudoti mokesčio lengvata, mokesčio mokėtojai turi turėti dokumentus ir (ar) patvirtinimus, patvirtinančius pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, Tvarkos aprašo 16 punkte nustatyta tvarka.

16. Dokumentų ir (ar) patvirtinimų, patvirtinančių pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, turėjimo tvarka:

16.1. Mokesčio mokėtojui dokumentai ir (ar) patvirtinimai, patvirtinantys pakuočių atliekų naudojimo ir (ar) perdirbimo užduoties įvykdymą, išrašomi vadovaujantis Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2013 m. gegužės 20 d. įsakymu Nr. D1-359 „Dėl Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo patvirtinimo“, arba Tvarkos, kai negalima naudotis vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacine sistema, aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2018 m. sausio 31 d. įsakymu Nr. D1-73 „Dėl Tvarkos, kai negalima naudotis vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacine sistema, aprašo patvirtinimo“, nustatyta tvarka;

16.2. aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnas, atlikdamas mokestinį patikrinimą, nustato, ar mokesčio mokėtojas galėjo pasinaudoti mokestine lengvata.

17. Mokesčio mokėtojas, kuris tiekia vidaus rinkai pripildytas daugkartines pakuotes, atleidžiamas nuo mokesčio už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis, įvykdęs daugkartinių pakuočių surinkimo ir daugkartinio naudojimo užduotį. Užduoties įvykdymą patvirtina sutartys dėl daugkartinių pakuočių sugrąžinimo, surinkimo ar nuomos; naudotų daugkartinių pakuočių įsigijimo dokumentai; kiti dokumentai, pagrindžiantys daugkartinių pakuočių susigrąžinimą (PVM sąskaitos faktūros, sąskaitos faktūros ir pan.).

18. Daugkartinių pakuočių surinkimo ir daugkartinio naudojimo užduoties įvykdymą patvirtinantys dokumentai saugomi pas mokesčio mokėtoją ir pateikiami patikrinimą atliekančiam aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnui, kai jis to pareikalauja.

_________________

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro

2021 m. kovo 10 d.

įsakymu Nr. D1-143

MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ IR NUSLĖPTĄ TARŠĄ SĄVARTYNE ŠALINAMOMIS ATLIEKOMIS APSKAIČIAVIMO TVARKOS APRAŠAS

1. Mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą sąvartyne šalinamomis atliekomis apskaičiavimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato mokesčio už aplinkos teršimą ir nuslėptą taršą sąvartyne šalinamomis atliekomis apskaičiavimo tvarką.

2. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos atitinka Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme ir Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatyme įtvirtintas sąvokas.

3. Mokestis už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis atitinkamos rūšies atliekomis apskaičiuojamas pagal formulę:

M = Q x T x k

kur:

M – mokestis už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis atitinkamos rūšies atliekomis (Eur);

Q – mokesčio mokėtojo per mokestinį laikotarpį sąvartyne pašalintas atitinkamos rūšies atliekų kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 8 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

4. Mokestis už nuslėptas sąvartyne šalinamas atitinkamos rūšies atliekas apskaičiuojamas pagal formulę:

MNUS = QNUS x T x k x 2

kur:

MNUS – mokestis už nuslėptą taršą sąvartyne šalinamomis atitinkamos rūšies atliekomis (Eur);

QNUS – nuslėptas sąvartyne šalinamų atitinkamos rūšies atliekų kiekis (t);

T – mokesčio tarifas, nustatytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 8 priede;

k – mokestinio laikotarpio indeksavimo koeficientas.

5. Mokestis už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis atliekomis neskaičiuojamas už sąvartyne šalinamas atliekas, nurodytas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 6 straipsnio 8 dalyje.

_________________