KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS MERAS

POTVARKIS

DĖL KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS GYVENTOJAMS TEIKIAMŲ SOCIALINIŲ PASLAUGŲ VERTINIMO TVARKOS APRAŠO PATVIRTINIMO

2024 m. gruodžio 31 d. Nr. M-1523

Kaunas

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio 12 punktu, Lietuvos Respublikos socialinių paslaugų įstatymo 14 straipsnio 1 dalimi ir 5 dalies 5 punktu, Socialinės priežiūros akreditavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. A1-622 „Dėl Socialinės priežiūros akreditavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, 4 punktu,

t v i r t i n u Kauno miesto savivaldybės gyventojams teikiamų socialinių paslaugų vertinimo tvarkos aprašą (pridedama).

Savivaldybės meras	Visvaldas Matijošaitis

PATVIRTINTA

Kauno miesto savivaldybės mero

2024 m. gruodžio 31 d. potvarkiu Nr. M-1523

KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS GYVENTOJAMS TEIKIAMŲ SOCIALINIŲ PASLAUGŲ VERTINIMO TVARKOS APRAŠAS

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Kauno miesto savivaldybės gyventojams teikiamų socialinių paslaugų vertinimo tvarkos aprašas (toliau – Tvarkos aprašas) nustato Kauno miesto savivaldybės (toliau – Savivaldybė) mero ar jo įgaliotų asmenų sprendimu, pagal sudarytas tiesioginio finansavimo sutartis ar kitais teisės aktuose nustatytais pagrindais Kauno miesto gyventojams (toliau – paslaugų gavėjai) teikiamų prevencinių, bendrųjų socialinių paslaugų, socialinės priežiūros, laikino atokvėpio paslaugos ir kitų Savivaldybės finansuojamų socialinių paslaugų kokybės (toliau – paslaugų kokybė) vertinimo principus, paslaugų kokybę vertinančius subjektus ir vertinimo organizavimo tvarką. Savivaldybės finansuojamų paslaugų kokybė vertinama analizuojant ir tikrinant, ar šios paslaugos teikiamos pagal nustatytus paslaugų gavėjų poreikius, paslaugų apimtis ir reikalavimus šioms paslaugoms.

2. Paslaugų kokybės vertinimo organizavimo tikslas – įvertinti naudą paslaugų gavėjams, jų šeimos nariams, artimiems giminaičiams ar kitiems asmenims, kartu gyvenantiems ir (ar) emociniais ryšiais susijusiems su paslaugų gavėju (toliau – artimieji), ir bendruomenei, identifikuoti stipriąsias ir silpnąsias socialines paslaugas teikiančių fizinių asmenų ir socialinių paslaugų įstaigų (toliau bendrai – paslaugų teikėjai) puses, taip sudarant galimybes optimaliai planuoti socialinių paslaugų poreikį Kauno mieste ir galimybes jį patenkinti.

3. Tvarkos apraše vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžtos Lietuvos Respublikos socialinių paslaugų įstatyme, Socialinių paslaugų kataloge, patvirtintame Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2006 m. balandžio 5 d. įsakymu Nr. A1-93 „Dėl Socialinių paslaugų katalogo patvirtinimo“ (toliau – Socialinių paslaugų katalogas), ir kituose teisės aktuose, reglamentuojančiuose socialines paslaugas.

4. Socialinių paslaugų gavėjai informuojami ir supažindinami su socialinių paslaugų kokybės vertinimo būdais prieš pradedant paslaugų kokybės vertinimą.

II SKYRIUS

PASLAUGŲ KOKYBĖS VERTINIMO PRINCIPAI

5. Paslaugų kokybė vertinama vadovaujantis šiais principais:

5.1. tikslingumo – renkami tik tie duomenys ir informacija, kurie yra reikalingi ir tinkami paslaugų kokybei vertinti ir sprendimams dėl paslaugų sudėties ir apimties priimti;

5.2. sistemingumo – visa socialinių paslaugų teikimo sistema stebima planingai ir laikantis tęstinumo;

5.3. nešališkumo – paslaugų kokybės vertinimas atliekamas be išankstinio nusistatymo, laikantis profesinio nepriklausomumo nuo įvairių interesų grupių;

5.4. konfidencialumo – skelbiama tik tokia informacija, kuri garantuoja paslaugų gavėjų duomenų anonimiškumą, išskyrus teisės aktuose numatytus atvejus;

5.5. proporcingumo – duomenys renkami tik tiek, kiek būtina socialinių paslaugų kokybės vertinimo tikslui pasiekti. Duomenis surinkus vienąkart, pakartotinai jie neberenkami.

6. Vertinant paslaugų kokybę gali būti orientuojamasi į tam tikrus paslaugų gavėjų bendruosius poreikius, sąlygotus amžiaus, negalios pobūdžio, patiriamų rizikos veiksnių, savarankiškumo lygio ir pan., paslaugų gavėjams teikiamų socialinių paslaugų apibrėžtį, sudėtį ir paslaugų teikimo ypatumus, kaip jie apibrėžti Socialinių paslaugų kataloge, taip pat socialinių paslaugų poveikį paslaugų gavėjų gyvenimo kokybei.

III SKYRIUS

PASLAUGŲ KOKYBĘ VERTINANTYS SUBJEKTAI, VERTINIMO ORGANIZAVIMAS

7. Paslaugų kokybės vertinimą organizuoja, gautų vertinimo rezultatų aptarimą ir pasiūlymų, pastabų teikimą Tvarkos aprašo nustatyta tvarka atlieka už socialinių paslaugų organizavimą atsakingo Savivaldybės administracijos padalinio (toliau – Skyrius) vadovo įsakymu sudaryta komisija (toliau – komisija), vadovaudamasi komisijos darbo reglamentu. Į komisijos sudėtį gali būti įtraukiami:

7.1. Skyriaus atstovai;

7.2. socialines paslaugas teikiančių įstaigų atstovai;

7.3. aukštųjų mokyklų, kurių studentai, atlieka profesinę praktiką socialinių paslaugų įstaigose ir Skyriuje, atstovai, Skyriaus savanoriai;

7.4. paslaugų gavėjų interesams atstovaujančių įstaigų, organizacijų atstovai.

8. Komisija, įvertinusi paslaugų teikėjų teikiamų socialinių paslaugų efektyvumą, paslaugų gavėjų būklės pokyčius ir naudą jiems, atitiktį nustatytiems reikalavimams, paslaugų gavėjų poreikiams ir (ar) paslaugų apimčiai, atsižvelgusi į vertinimo metu nustatytas aplinkybes ir atlikusi vertinimo analizę, teikia Skyriui apibendrintus rezultatus, į kuriuos atsižvelgdamas Skyrius planuoja ir organizuoja socialinių paslaugų teikimą paslaugų gavėjams, teikia Savivaldybės vadovybei ir paslaugų teikėjams pastabas ir pasiūlymus dėl socialinių paslaugų teikimo gerinimo ir plėtojimo.

9. Paslaugų kokybės vertinimas apima:

9.1. duomenų rinkimą, kaupimą ir apdorojimą, šių veiklų koordinavimą;

9.2. reikalingų tyrimų (apklausų) organizavimą ir vykdymą;

9.3. apžvalgų, ataskaitų vertinimo ir rezultatų analizę.

10. Paslaugų kokybei vertinti komisija rengia klausimynų, apklausos anketų, stebėjimo protokolų ir kitų dokumentų formas. Prieš atliekant konkrečių socialinių paslaugų kokybės vertinimą, Skyriaus atsakingas (-i) darbuotojas (-ai) konkretų vertinimo būdą suderina su Skyriaus vadovybe.

11. Galimi šie socialinių paslaugų kokybės vertinimo būdai (bet jais neapsiribojama):

11.1. socialinių paslaugų kokybės vertinimas keliais etapais: prieš socialinių paslaugų teikimą, jų teikimo metu ir pabaigus teikti paslaugas (vertinami įgyti gebėjimai per tam tikrą laikotarpį bei grįžtamasis ryšys);

11.2. gautų socialinių paslaugų įtakos paslaugų gavėjo artimiesiems, stebėsena, poveikis jų ekonominei ir socialinei padėčiai bei emocinei būsenai;

11.3. aplinkos, kurioje teikiamos socialinės paslaugos, vertinimas, paslaugų gavėjų ar jų artimųjų nuomonės apie teikiamų paslaugų kokybę vertinimas;

11.4. teikiamų paslaugų atitikties teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, paslaugų gavėjams nustatytiems poreikiams ir (ar) paslaugų apimčiai vertinimas;

11.5. kiti būdai, kurie leistų objektyviai nustatyti teikiamų (suteiktų) socialinių paslaugų poveikį paslaugų gavėjams, jų artimiesiems ir bendruomenei.

12. Paslaugų teikėjo teikiamų paslaugų kokybei įvertinti apklausiami (vertinami) atsitiktine tvarka atrinkti paslaugų gavėjai ir (ar) jų artimieji, priklausomai nuo gaunamų socialinių paslaugų pobūdžio ir trukmės.

13. Paslaugų kokybė vertinama ne rečiau kaip vieną kartą per metus.

14. Socialinių paslaugų kokybė gali būti vertinama atliekant paslaugų teikėjų patikrą paslaugų teikimo vietoje (pranešus arba nepranešus paslaugų teikėjams), bendraujant su paslaugų gavėjais bei atliekant dokumentų patikrą.

15. Paslaugų teikėjai turi sudaryti sąlygas atlikti paslaugų kokybės vertinimą, bendradarbiauti ir pateikti Skyriui visus reikiamus dokumentus paslaugų kokybei įvertinti.

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16. Paslaugų kokybės vertinimo anketų, patikros aktų ir kitų kokybės vertinimo dokumentų formos tvirtinamos Skyriaus vadovo įsakymu.

17. Atlikus paslaugų kokybės vertinimą ir nustačius, kad tam tikros socialinės paslaugos tam tikrai paslaugų gavėjų grupei yra neefektyvios, teikiamos netinkamai, net iš dalies nepasiekiami iškelti tikslai, nustatyta tvarka teikiami pasiūlymai paslaugų teikėjui dėl šių paslaugų ar jų dedamųjų pakeitimo ar atsisakymo.

18. Tvarkos aprašas gali būti keičiamas, pripažįstamas netekusiu galios Savivaldybės mero potvarkiu.

19. Ginčai dėl netinkamo paslaugų kokybės vertinimo nagrinėjami Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

________________________