KĖDAINIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS ADMINISTRACIJOS DIREKTORIUS

ĮSAKYMAS

DĖL KĖDAINIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS ADMINISTRACIJOS

FINANSŲ KONTROLĖS TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO

2015 m. balandžio 24 d. Nr. AD-1-517

Kėdainiai

Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 18 straipsnio 1 dalimi, 29 straipsnio 8 dalies 2, 5 punktais, Lietuvos Respublikos vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo 3, 4 straipsniais, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. balandžio 14 d. nutarimo Nr. 470 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo įgyvendinimo ir vidaus audito pavyzdinių nuostatų patvirtinimo“ 3 straipsniu ir Lietuvos Respublikos finansų ministro 2003 m. gegužės 8 d. įsakymu Nr. 1K-123 „Dėl minimalių finansų kontrolės reikalavimų patvirtinimo“:

1. T v i r t i n u Kėdainių rajono savivaldybės administracijos finansų kontrolės taisykles (pridedama).

2. P r i p a ž į s t u netekusiu galios Kėdainių rajono savivaldybės administracijos direktoriaus 2008 m. gruodžio 1 d. įsakymą Nr. AD-1-1543 „Dėl Kėdainių rajono savivaldybės administracijos finansų kontrolės taisyklių patvirtinimo“

L. e. administracijos direktoriaus pareigas	Algimantas Žvikas

PATVIRTINTA

Kėdainių rajono savivaldybės

administracijos direktoriaus

2015 m. balandžio mėn. 24 d.

įsakymu Nr. AD-1-517

KĖDAINIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS ADMINISTRACIJOS

FINANSŲ KONTROLĖS TAISYKLĖS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Kėdainių rajono savivaldybės administracijos finansų kontrolės taisyklės (toliau – taisyklės) reglamentuoja finansų kontrolės sistemos organizavimą Kėdainių rajono savivaldybės administracijoje (toliau – administracija) ir valstybės tarnautojų bei darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, atliekančių finansų kontrolę, pareigas ir atsakomybę.

2. Šios taisyklės parengtos vadovaujantis pareigų atskyrimo, kompetencijos ir atsakomybės principais.

3. Siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apskaitą bei tinkamą finansinės atskaitomybės sudarymą administracijoje, visi rajono Savivaldybės administracijos struktūriniai padaliniai, valstybės tarnautojai ir darbuotojai privalo laikytis šių taisyklių.

4. Taisyklėse vartojamos sąvokos paaiškintos Lietuvos Respublikos vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatyme.

II. FINANSŲ KONTROLĖS TIKSLAI IR VEIKSMINGUMO KRITERIJAI

5. Finansų kontrolės tikslai - užtikrinti, kad administracijoje būtų:

5.1. efektyviai, ekonomiškai, rezultatyviai, skaidriai ir pagal paskirtį naudojamas valstybės turtas;

5.2. laiku gaunama finansinė informacija, sudaroma tiksli, patikima finansinė atskaitomybė, programų vykdymo ir kitos ataskaitos;

5.3. laikomasi teisės aktų ir sutartinių įsipareigojimų;

5.4. turtas apsaugotas nuo sukčiavimo, iššvaistymo, pasisavinimo, neteisėto valdymo ir kitų neteisėtų veikų;

5.5. užtikrinamas teisingas administracijos biudžeto sudarymas ir jo vykdymas.

6. Siekiant užtikrinti patikimą finansų ir turto valdymą ir apskaitą bei tinkamą finansinės atskaitomybės sudarymą administracijoje, visi valstybės tarnautojai ir darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis privalo laikytis šių taisyklių.

7. Finansų kontrolė administracijoje turi būti organizuojama ir vykdoma taip, kad atitiktų šiuos pagrindinius kriterijus:

7.1. turi funkcionuoti nenutrūkstamai;

7.2. turi būti tinkama - reikiama kontrolė reikiamoje vietoje;

7.3. turi būti racionali ir jos atlikimo sąnaudos neturi viršyti duodamos naudos.

III. PAGRINDINIAI FINANSŲ KONTROLĖS REIKALAVIMAI

8. Turi būti tinkamas informacijos perdavimas ir kaupimas, kuris yra viena svarbiausių administracijos veiklos ir kontrolės užtikrinimo prielaidų.

9. Už finansų kontrolės organizavimą atsakingas administracijos direktorius. Kad finansų kontrolės tikslai būtų pasiekti, kontrolė būtų reikalinga, ekonomiška, efektyvi ir funkcionuotų kaip sistema, įstaigoje naudojamos organizacinės priemonės kontrolės tikslams pasiekti: vidaus kontrolės tvarkos ir taisyklės, darbuotojų pareigų paskirstymas ir kitos priemonės.

10. Valstybės tarnautojų ir darbuotojų dirbančių pagal darbo sutartis, atliekančių finansų kontrolės procedūras, pagrindinės pareigos ir atsakomybė finansų kontrolės srityje turi būti aprašomos jų pareigybių aprašymuose, pareiginiuose nuostatuose ar administracijos direktoriaus priskirtos įsakymu.

11. Finansų kontrolės procedūros turi būti atliekamos ir tvirtinamos tik valstybės tarnautojų arba darbuotojų dirbančių pagal darbo sutartis, veikiančių pagal jiems nustatytas funkcijas ir kompetenciją.

12. Turi būti užtikrintas tinkamas pareigų atskyrimas, t.y. vienas Savivaldybės administracijos valstybės tarnautojas ar darbuotojas dirbantis pagal darbo sutartį negali tuo pačiu metu būti atsakingas už ūkinės operacijos arba sprendimo dėl valstybės arba savivaldybės turto panaudojimo arba įsipareigojimų tretiesiems asmenims tvirtinimą, vykdymą ir apskaitą.

13. Priimti sprendimai dėl valstybės arba savivaldybės turto panaudojimo arba prisiimamų įsipareigojimų ir ūkinės operacijos turi būti dokumentuoti taip, kad juos būtų galima atsekti nuo priėmimo iki vykdymo pabaigos.

14. Finansų kontrolės reikalavimai skirstomi pagal atskiras procedūras arba sistemas, kurios yra:

14.1. ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimas: apskaitos registruose atliktų ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių duomenys užregistruojami ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio dieną arba iškart po to, kai yra galimybė tai padaryti, bet ne anksčiau, negu buvo surašyti ūkinę operaciją pagrindžiantys dokumentai ir įvertinta tai, kad biudžetiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.; visos atliekamos ūkinės operacijos turi būti patvirtintos atsakingų asmenų; į tą patį apskaitos registrą turi būti įtraukti vieną kartą; apskaitos registrai turi būti spausdinami laiku ir pasirašomi tą registrą sudariusių asmenų;

14.2. piniginių lėšų ir mokėjimų apskaita: grynųjų pinigų įplaukos ir išlaidos tą pačią dieną turi būti įtraukiamos į kasos knygą, kurios likučiai turi atitikti grynųjų pinigų likučius; banko sąskaitų įplaukos ir išlaidos bei likučiai turi atitikti apskaitos registrų likučius; mokėjimai iš kasos ir banko turi būti patvirtinti atitinkamais dokumentais, leidžiančiais atlikti tokius mokėjimus; mokėjimus apskaičiuoti ir juos atlikti turi skirtingi asmenys;

14.3. sutartinių įsipareigojimų apskaita: visi įsipareigojimai turi būti patvirtinti dokumentais; įsipareigojimų padidėjimas ir sumažėjimas turi būti patvirtintas apskaitos dokumentais; metų pabaigoje inventorizuojami debitiniai-kreditiniai įsipareigojimų likučiai; laiku vykdomi atsiskaitymai pagal pasirašytas sutartis;

14.4. turto apskaita: visas turto judėjimas (įsigijimas, perdavimas, pardavimas, nurašymas ir kt.) rodomas apskaitoje; veiksmai, susiję su turtu, fiksuojami apskaitoje tik juos atlikus; visas nusidėvėjęs turtas apskaitomas iki sprendimo priėmimo perduoti ar nurašyti priėmimo; turtas apskaitoje sugrupuojamas į grupes bei pogrupius ir suteikiami inventoriniai numeriai;

14.5. kompiuterinės apskaitos sistemos patikimumas: visų kompiuterizuotų apskaitos registrų

atspausdinimas ir patvirtinimas juos sudariusių asmenų parašais; kiekvieno į kompiuterinę apskaitos

sistemą įtraukto dokumento numeravimas; kompiuterinių apskaitos registrų įrašų ir buhalterinių apskaitos dokumentų informacijos sutikrinimas.

15. Atliekant ūkines operacijas turi būti laikomasi finansų kontrolės nuoseklumo:

15.1. išankstinė finansų kontrolė – kontrolė, atliekama priimant arba atmetant sprendimus, susijusius su valstybės ir savivaldybės turto panaudojimu ir įsipareigojimais tretiesiems asmenims prieš juos tvirtinant savivaldybės institucijoms;

15.2. einamoji finansų kontrolė –kontrolė, kurios paskirtis – užtikrinti, kad tinkamai ir laiku būtų vykdomi savivaldybės institucijų sprendimai dėl valstybės ir savivaldybės turto panaudojimo ir įsipareigojimų tretiesiems asmenims;

15.3. paskesnioji finansų kontrolė – kontrolė po savivaldybės institucijų sprendimų dėl valstybės ir savivaldybės turto panaudojimo ir įsipareigojimų tretiesiems asmenims vykdymo, kurios metu tikrinama, kaip yra atlikti veiksmai. Jos paskirtis – patikrinti, ar teisėtai ir pagal paskirtį panaudotos materialiosios ir finansinės vertybės, ar nebuvo teisės aktų, vadovų nurodymų pažeidimų bei piktnaudžiavimų. Paskesnioji finansų kontrolė numato priemones jos metu nustatytiems trūkumams pašalinti.

IV. IŠANKSTINĖ FINANSŲ KONTROLĖ

16. Už Išankstinę finansų kontrolę, yra atsakingi:

16.1. Biudžeto ir finansų skyriaus valstybės tarnautojai:

16.1.1. už sprendimus dėl savivaldybės asignavimų paskirstymo, prieš tvirtinant juos savivaldybės tarybai, tinkamą išteklių paskirstymą pagal Tarybos patvirtintą savivaldybės biudžetą ir patvirtintų asignavimų finansavimą pagal pateiktas paraiškas;

16.1.2. sandorio tikslingumą, ar ūkinės operacijos bus atliekamos neviršijant priemonei patvirtintų biudžeto asignavimų ir ar ketinamos vykdyti ūkinės operacijos atitinka patvirtintas biudžeto programų sąmatas ar kitus finansavimo šaltinius;

16.2. Apskaitos skyriaus valstybės tarnautojai ir darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis:

16.2.1. išankstinę finansų kontrolę, kurios metu nustatoma, ar ūkinės operacijos bus atliekamos neviršijant rajono Savivaldybės administracijai patvirtintų biudžeto asignavimų ir ar ketinamos vykdyti ūkinės operacijos atitinka patvirtintas biudžeto programų sąmatas ar lėšas, numatytas iš kitų finansavimo šaltinių, ar ūkinės operacijos dokumentai yra tinkamai parengti ir ar ūkinė operacija yra teisėta;

16.2.2. tinkamą apskaitos politikos įgyvendinimą rajono Savivaldybės administracijoje, kaip biudžetinėje įstaigoje;

16.3. Kitų rajono Savivaldybės administracijos skyrių ir seniūnijų valstybės tarnautojai, darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis už: išankstinę finansų kontrolę, kurios metu nustatoma projekto, įsipareigojimo arba sandorio tikslingumas, ar ūkinės operacijos bus atliekamos neviršijant priemonei patvirtintų biudžeto asignavimų ir ar ketinamos vykdyti ūkinės operacijos atitinka patvirtintas biudžeto programų sąmatas ar kitus finansavimo šaltinius, ar ūkinės operacijos dokumentai yra tinkamai parengti ir ar ūkinė operacija yra teisėta.

17. 16 punkte nurodyti asmenys, vykdydami išankstinę administracijos finansų kontrolę, pagal nustatytą kompetenciją pasirašo arba atsisako pasirašyti atitinkamus dokumentus, leidžiančius atlikti ūkinę ar finansinę operaciją:

17.1. pasirašydami ūkinės ar finansinės operacijos dokumentus, parašu patvirtina, kad ūkinė ar finansinė operacija yra teisėta, dokumentai, susiję su ūkinės ar finansinės operacijos atlikimu, yra

tinkamai parengti ir kad ūkinei ar finansinei operacijai atlikti pakaks patvirtintų asignavimų lėšų;

17.2. ūkinės ar finansinės operacijos dokumentus grąžina juos rengusiam valstybės tarnautojui ar darbuotojui dirbančiam pagal darbo sutartį, jeigu išankstinės finansų kontrolės metu nustato, kad ūkinė ar finansinė operacija yra neteisėta arba kad jai atlikti nepakaks patvirtintų asignavimų, kad ūkinę ar finansinę operaciją pagrindžiantys dokumentai yra netinkamai parengti. Nustatę šiuos faktus, asmenys, vykdantys finansų kontrolę, privalo atsisakyti pasirašyti ūkinės ar finansinės operacijos dokumentus ir, nurodydami atsisakymo priežastis, apie tai informuoti atitinkamo skyriaus vedėją, seniūnijos seniūną, administracijos direktorių, kuris gali atsisakyti tvirtinti ūkinę ar finansinę operaciją arba raštu nurodyti ją atlikti;

17.3. asmenys, atlikdami išankstinę finansų kontrolę, turi teisę gauti iš Savivaldybės administracijos skyrių vadovų, seniūnijų seniūnų ir valstybės tarnautojų arba darbuotojų dirbančių pagal darbo sutartis raštiškus ir žodinius paaiškinimus dėl dokumentų ūkinei ar finansinei operacijai atlikti parengimo ir ūkinės ar finansinės operacijos atlikimo bei dokumentų kopijas;

17.4. 16 punkte nurodytų skyrių vedėjai ir seniūnijų seniūnai, atliekantys išankstinės finansų kontrolės procedūras, prižiūri jiems šių kontrolės taisyklių priskirtų užduočių paskirstymą darbuotojams, jų tvirtinimą ir užduočių vykdymą. Užtikrina, kad jų užduotys būtų teisingai suprastos ir įvykdytos, kad būtų iki minimumo sumažinta klaidų, išeikvojimų ir neteisėtų veiksmų tikimybė.

18. Išankstinę finansų kontrolę atliekančių Apskaitos skyriaus ir seniūnijų valstybės tarnautojų ir darbuotojų dirbančių pagal darbo sutartis užduotys atskirose kontrolės sistemos dalyse:

18.1. Ūkinių įvykių ir ūkinių operacijų dokumentuose užtikrina, kad būtų:

18.1.1 patvirtintas asmenų, kuriems suteikta teisė surašyti ir tvirtinti apskaitos dokumentus sąrašas;

18.1.2. apskaitos dokumentai surašomi laiku;

18.1.3. visi apskaitos dokumentai įtraukti į apskaitos registrus ir tik vieną kartą;

18.2. Piniginių lėšų apskaitoje užtikrina, kad būtų:

18.2.1. su kasos operacijas atliekančiu valstybės tarnautoju ar darbuotoju dirbančiu pagal darbo sutartį sudaryta visiškos materialinės atsakomybės sutartis;

pagal nusistovėjusią praktiką, kasos pinigų likutis vieną kartą per mėnesį sutikrintas su kasos knygos likučiu;

atliekamas periodiškas banko išrašų ir apskaitos registrų sutikrinimas;

18.3. Įsipareigojimų apskaitoje užtikrina, kad būtų:

visi prisiimti įsipareigojimai įtraukti į apskaitos registrus;

apskaitos registrų sistema leistų nustatyti kiekvieną skolinį atvejį su kiekvienu asmeniu;

nurašant beviltiškas skolas laikomasi teisės aktų reikalavimų;

18.4. Turto apskaitoje užtikrina, kad būtų:

nustatyta turto pajamavimo, saugojimo, išdavimo naudoti ir nurašymo tvarka; veiksmai, susiję su turtu, teisingai fiksuojami apskaitoje ir traukiami į apskaitą tik juos atlikus, bet ne anksčiau;

visiškai nusidėvėjęs turtas įtrauktas į apskaitą;

inventoriaus numerių suteikimo tvarka nustatyta apskaitos politikoje;

nustatyta inventorizacijos tvarka ir periodiškumas;

18.5. Registrų sudaryme užtikrina, kad būtų:

nustatyta ir administracijos direktoriaus ir seniūnijos seniūno patvirtinta apskaitos registrų forma, turinys ir skaičius;

apskaitos registrai sujungti į sistemą;

apskaitos registruose esantys duomenys suteikia pakankamai informacijos ataskaitoms sudaryti be papildomų skaičiavimų;

numatyta galimybė pasikeitus ataskaitų formai ar turiniui arba patvirtinus naujas apskaitas, keisti apskaitos registrų sistemos struktūrą;

18.6. Kompiuterinėje apskaitos sistemoje užtikrina, kad būtų:

patikrintos visos kompiuterinės sistemos procedūros diegimo metu;

nustatytos darbuotojų teisės kompiuterinėje apskaitos sistemoje (įtraukimo, koregavimo, peržiūros, spausdinimo ir kt.);

nustatytas periodiškumas, už kokį laikotarpį spausdinami kompiuterinės apskaitos registrai;

19. Išankstinę finansų kontrolę atliekančių Biudžeto ir finansų skyriaus valstybės tarnautojų užduotys:

19.1. rengiant rajono Savivaldybės biudžeto projektą, užtikrinti, kad:

Savivaldybės biudžeto pajamų dalis būtų planuojama pagal Lietuvos Respublikos Seimo patvirtintus savivaldybių biudžetų finansinius rodiklius, atsižvelgiant į patvirtintą Kėdainių rajono savivaldybės strateginį planą bei Valstybinės mokesčių inspekcijos prognozuojamas surinkti pajamas;

būtų nustatyta ir administracijos direktoriaus patvirtinta registrų forma, turinys ir skaičius;

gavus iš asignavimų valdytojų programų sąmatų projektus, būtų atliktas lėšų apskaičiavimo pagrįstumas;

parengtas pirminis rajono Savivaldybės biudžeto projektas būtų subalansuotas, o papildoma medžiaga informatyvi ir teisinga;

Savivaldybės biudžeto projektas svarstyti ir tvirtinti Savivaldybės tarybai būtų pateiktas nustatytais terminais.

19.2. Vykdant rajono Savivaldybės biudžetą, užtikrinti, kad:

rajono Savivaldybės biudžeto pajamos, paskirstytos ketvirčiais, būtų suderintos su biudžeto asignavimų paskirstymu ketvirčiais;

programų finansavimo planas (išlaidų sąrašas) būtų sudarytas pagal asignavimų valdytojus, programas, valstybės funkcijas ir išlaidų ekonominę klasifikaciją;

Savivaldybės tarybos patvirtintas biudžetas būtų laiku pateiktas Lietuvos Respublikos finansų ministerijai pagal finansų ministro nustatytas formas ir nustatytu laiku;

Savivaldybės biudžeto lėšos, pervedamos asignavimų valdytojams pagal jų pateiktas paraiškas lėšoms gauti, neviršytų patvirtintų asignavimų ir būtų atsižvelgta į Savivaldybės pajamų plano vykdymą;

būtų pagrįstas Savivaldybės biudžeto tikslinimas dėl netekusių paskirties asignavimų, dėl gautų viršplaninių pajamų ir išlaidų perskirstymo pagal asignavimų valdytojų prašymus;

19.2.6. parengtos Savivaldybės biudžeto įvykdymo ataskaitų suvestinės būtų teisingos bei laiku pateiktos Lietuvos Respublikos finansų ministerijai pagal finansų ministro nustatytas formas ir nustatytu laiku;

parengta Savivaldybės biudžeto įvykdymo metinė ataskaita būtų teisinga ir pateikta Savivaldybės tarybai tvirtinti.

V. EINAMOJI FINANSŲ KONTROLĖ

20. Už einamąją finansų kontrolę yra atsakingi:

20.1. Apskaitos skyriaus ir seniūnijų valstybės tarnautojai ir darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis už ūkinės operacijos atlikimo terminų ir kokybės patikrinimą;

20.2. Biudžeto ir finansų skyriaus valstybės tarnautojai už savivaldybės biudžeto projekto parengimo ir vykdymo finansinių operacijų atlikimo terminų ir kokybės patikrinimą.

21. 20.1. ir 20.2. punktuose nurodyti asmenys, atlikdami einamąją finansų kontrolę, atsako už ūkinės ar finansinės operacijos teisingą ir laiku įrašymą į apskaitos registrus. Šios kontrolės metu turi būti patikrinama, ar operacijos, kurias reikia užregistruoti ir įtraukti į apskaitą, yra patvirtintos įgaliotų darbuotojų, ar jos visos teisingai užregistruotos, t. y. patikrinamas įrašų aritmetinis teisingumas, bendros sumos, sutikrinami apskaitos dokumentai su apskaitos registrų įrašais ir kt. Nurodyti asmenys turi reikalauti, kad būtų pateikti visi su ūkine ar finansine operacija susiję dokumentai.

22. Kitų rajono Savivaldybės administracijos skyrių ir seniūnijų valstybės tarnautojai, darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis, atsakingi už einamąją finansų kontrolę, nustatę neatitikimus ar trūkumus (pateikti netinkami, neteisingai surašyti dokumentai, suteiktos nekokybiškos paslaugos, parduoti nekokybiški darbai ar prekės, pažeisti tiekimo terminai, neatitinka kiekiai, ištekliai naudojami, nesilaikant teisės aktų nustatytos tvarkos ir pan.), turi imtis veiksmų jiems pašalinti.

Kai nėra galimybės ištaisyti nustatytus trūkumus ar neatitikimus, 20 ir 22 punkte minėti asmenys privalo, pranešti apie tai atitinkamo skyriaus vedėjui, seniūnijos seniūnui, Savivaldybės administracijos direktoriui, pateikdami neatitikimų ar trūkumų atsiradimo paaiškinimą bei pasiūlymus dėl tolesnio ūkinės ar finansinės operacijos atlikimo. Savivaldybės administracijos direktorius, seniūnijos seniūnas gavęs paaiškinimą dėl neatitikimų ar trūkumų atsiradimo, išanalizuoja esamą būklę ir nusprendžia, esant neteisėtam sprendimo vykdymui jį sustabdyti arba įvertinus sprendimo vykdymo sustabdymo pasekmes ar kitas aplinkybes, vykdyti jį toliau geriausiu būdu pagal patikimo finansų valdymo principus.

23. Einamąją finansų kontrolę atliekančių, 20.1. punkte nurodytų, atsakingų asmenų užduotys atskirose kontrolės sistemos dalyse:

23.1. Ūkinių įvykių ir ūkinių operacijų dokumentavime užtikrina, kad:

surašant ir tvirtinant apskaitos dokumentus juos pasirašytų atitinkamus įgaliojimus turintys darbuotojai;

23.1.2. nebūtų atvejų, kai ūkinė operacija pirma atliekama, o tada tvirtinama;

aptikus klaidų ir netikslumų apskaitos dokumentuose, nedelsiant imtųsi priemonių klaidoms ir netikslumams ištaisyti, o klaidų taisymas būtų atliekamas visuose su ūkine operacija susijusiuose dokumentuose;

būtų laikomasi ūkinių operacijų atlikimo nuoseklumo – nuo patvirtinimo jas atlikti iki įtraukimo į apskaitos registrus;

apskaitos dokumentas būtų surašomas nustatytu laiku po ūkinės operacijos atlikimo;

23.2. Piniginių lėšų apskaitoje užtikrina, kad būtų:

23.2.1. periodiškai atliekamas kasos pinigų likučių sutikrinimas su kasos knygos pinigų likučiais;

23.2.2 suradus neatitikimų, apie tai būtų nedelsiant informuojamas Apskaitos skyriaus vedėjas ir seniūnijos valstybės tarnautojas ar darbuotojas dirbantis pagal darbo sutartį atsakingas už buhalterinę apskaitą;

valstybės tarnautojas arba darbuotojas dirbantis pagal darbo sutartį atsakingas už kasą nepatikėtų savo darbo kitiems asmenims, o laikino nedarbingumo atveju būtų sudaroma inventorizacijos komisija, perskaičiuojanti pinigus ir perduodanti juos paskirtam naujam asmeniui;

23.2.4.periodiškai sutikrinami banko išrašų ir apskaitos registrų likučiai;

dokumentai patikrinami prieš atliekant mokėjimą, o išmokamos sumos atitiktų patvirtintas;

23.3. Įsipareigojimų apskaitoje užtikrina, kad :

įsipareigojimai būtų traukiami į apskaitos registrus tik įsitikinus, kad jie yra teisėti ir patvirtinti dokumentais;

įsipareigojimai sumažėtų (padidėtų) tik gavus atitinkamus apskaitos dokumentus; būtų tiksliai žinomos mokėtinos ir gautinos sumos kiekvieno įsiskolinimo atveju;

23.4. Turto apskaitoje užtikrina, kad :

būtų laikomasi turto pajamavimo, saugojimo, išdavimo naudoti ir nurašymo tvarkos;

atliekant veiksmus, susijusius su turtu, surašomi apskaitos dokumentai nebūtų surašomi prieš atliekant veiksmus, susijusius su turtu;

nusidėvėjęs turtas būtų apskaitomas;

inventorizacijos metu nustačius neatitikimų arba trūkumų, atitinkamai būtų koreguojami apskaitos registrai;

gautam (įsigytam) turtui būtų suteikiamas inventoriaus numeris;

23.5. Sudarant registrus užtikrina, kad:

sudarytus apskaitos registrus pasirašo darbuotojai, atsakingi už jų sudarymą ir patikimumą;

apskaitos registrų duomenys yra tikrinami prieš juos perkeliant į suvestinius registrus arba ataskaitas;

apskaitos registrai sudaromi laiku;

siekiant išvengti klaidų, apskaitos registrų duomenys dar kartą patikrinami juos perkėlus į ataskaitas.

23.6. Kompiuterinėje apskaitos sistemoje užtikrina, kad:

įtraukiant apskaitos dokumentus yra tikrinama, ar visi duomenys įtraukti teisingai ir įsitikinama, kad ši procedūra bus atlikta iki galo;

suradus klaidų ir dėl kitų priežasčių pakitus apskaitos registrų duomenims spausdinami pataisyti registrai, o seni pažymimi kaip klaidingi;

išspausdinus pataisytus apskaitos registrus, jie būtų perduodami visiems darbuotojams, naudojantiems šių registrų informaciją;

darbuotojai sugebėtų tinkamai naudotis kompiuterine apskaitos sistema;

23.6.5.kompiuterinės apskaitos registrai sutikrinami su apskaitos dokumentais.

24. Einamąją finansų kontrolę atliekančių, 20.2 punkte nurodytų atsakingų asmenų užduotys:

24.1. Rengiant rajono Savivaldybės biudžeto projektą, tikrinti:

asignavimų valdytojų programų sąmatų projektus, kad jie būtų pateikti laiku;

patvirtintų sąmatų įforminimo ir atskirų išlaidų straipsnių apskaičiavimo teisingumą ir pagrįstumą;

Savivaldybės administracijos pateiktas veiklos programas, kad būtų užtikrintas jų tikslingumas;

24.2. Vykdant rajono Savivaldybės biudžetą, tikrinti:

pajamų plano vykdymą;

paraiškas lėšoms gauti, ar teisėtai ir ar pagal paskirtį prašomos lėšos, ar mokėjimo paraiškoje nėra klaidų, ar asignavimų valdytojų mokėjimo paraiškos prašomai priemonei finansuoti neviršija patvirtintų išlaidų sąmatų;

įstaigų paraiškas dėl papildomų asignavimų skyrimo;

asignavimų panaudojimą pagal paskirtį;

24.2.5. asignavimų ketvirtinio paskirstymo pakeitimus, kad jie būtų vykdomi pagal Savivaldybės tarybos patvirtintą biudžeto vykdymo organizavimo tvarkos aprašą;

sąmatų įvykdymo ataskaitas, ar asignavimų valdytojai parengtą finansinę atskaitomybę pateikia laiku, teisingą bei patvirtintą vadovų parašais.

VI. PASKESNIOJI FINANSŲ KONTROLĖ

25. Paskesniąją finansų kontrolę vykdo Savivaldybės administracijos direktorius, atskirais atvejais administracijos direktoriaus įsakymu gali būti sudaromos komisijos, paskirti valstybės tarnautojai.

26. Paskesniosios finansų kontrolės funkcijų negali atlikti Savivaldybės administracijos, seniūnijos darbuotojai, kurie atsakingi už išankstinę finansų kontrolę.

27. Paskesniąją finansų kontrolę atliekančio atsakingo asmens užduotys atskirose šios kontrolės sistemos dalyse:

27.1. Ūkinių įvykių ir ūkinių operacijų dokumentuose prižiūri, ar:

nenustatyta atvejų, kai ūkinėms operacijoms ir ūkiniams įvykiams nebuvo surašyti apskaitos dokumentai;

nustačius tokius pažeidimus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

nustatyta atvejų, kai ūkinės operacijos nebuvo patvirtintos atsakingų darbuotojų, o nustačius tokius pažeidimus, ar buvo imtasi prevencinių priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

nustatyta atvejų, kai dokumentuose užfiksuotos ūkinės operacijos ir ūkiniai įvykiai nebuvo įtraukti į apskaitos registrus. Nustačius tokių pažeidimų, ar buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

nustatyta atvejų, kai ūkinė operacija ir ūkinis įvykis į apskaitos registrus įtraukti kelis kartus. Nustačius tokių pažeidimų, ar buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

27.2. Piniginių lėšų apskaitoje prižiūri, ar:

nenustatyta atvejų, kai grynųjų pinigų kasos likučiai neatitiko kasos knygos likučių, ar nustačius tokius pažeidimus, buvo imtasi priemonių, siekiant to išvengti ateityje;

nenustatyta atvejų, kai banko sąskaitų įplaukos ir išlaidos bei likučiai neatitiko apskaitos registrų; ar nustačius tokių pažeidimų, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

nenustatyta atvejų, kai mokėjimai iš kasos ir banko sąskaitų nebuvo patvirtinti atitinkamais dokumentais, leidžiančiais atlikti tokius mokėjimus; ar nustačius tokius pažeidimus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

27.3. Įsipareigojimų apskaitoje prižiūri, ar:

nenustatyta atvejų, kai įsipareigojimai nebuvo pagrįsti apskaitos dokumentais; ar nustačius tokius pažeidimus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

nenustatyta tokių atvejų, kai įsipareigojimų pokytis nebuvo patvirtintas apskaitos dokumentais; ar nustačius tokius pažeidimus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

27.4. Turto apskaitoje prižiūri, ar:

nustatyta atvejų, kai apskaitoje buvo parodytas ne visas turto judėjimas;

nustatyta atvejų, kai atliekant inventorizaciją buvo nustatyta neatitikimų arba trūkumų;

nustatyta atvejų, kai atliekant veiksmus, susijusius su turtu, nebuvo surašyti apskaitos dokumentai;

nustatyta atvejų, kai nusidėvėjęs turtas nebuvo parodytas apskaitoje;

nustatyta atvejų, kai gautam (įsigytam) turtui nebuvo suteiktas inventoriaus numeris ir atvejų, kai buvo klaidingai suteikti inventoriaus numeriai arba buvo keli daiktai, turintys tuos pačius inventoriaus numerius;

nustatyta atvejų, kai nebuvo paskirtų atsakingų už turtą darbuotojų;

nustačius aukščiau išvardintus pažeidimus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

27.5. Registrų sudaryme prižiūri, ar:

nustatyta atvejų, kai darbuotojai, atsakingi už apskaitos registrų sudarymą ir patikimumą, jų nepasirašė;

nustatyta atvejų, kai duomenys nebuvo tikrinami prieš juos perkeliant į suvestinius apskaitos registrus ir todėl buvo gautos neteisingos ataskaitos arba suvestiniai registrai;

nustatyta atvejų, kai apskaitos registrai buvo sudaryti pavėluotai ir vadovai bei kiti darbuotojai laiku negavo reikiamos informacijos, todėl buvo pavėluotai parengtos ataskaitos;

nustatyta atvejų, kai sudarant suvestinius apskaitos registrus ir ataskaitas teko sugaišti daug laiko perskaičiuojant duomenis;

nustačius aukščiau paminėtus atvejus, buvo imtasi priemonių, kad to būtų išvengta ateityje;

27.6. Kompiuterinėje apskaitos sistemoje prižiūri, ar:

nustatyta atvejų, kai kompiuterinė sistema veikė nepatikimai;

nustatyta atvejų, kai kompiuterinės apskaitos sistemos arba parametrų nesuderinimas buvo klaidų priežastis;

nustatyta atvejų, kai, suradus klaidų bei dėl kitų priežasčių pataisius apskaitos registrų duomenis, nebuvo išspausdinti nauji apskaitos registrai, o seni nepažymėti kaip klaidingi;

nustatyta atvejų, kai išspausdinus pataisytus apskaitos registrus, jie buvo perduoti ne visiems darbuotojams, naudojantiems šių registrų duomenis;

nustatyta atvejų, kai buvo suklysta įtraukiant apskaitos dokumentų duomenis į sistemą arba klaidų atsirado dėl neužbaigtų procedūrų;

nustatyta atvejų kai darbuotojai klydo dėl nepakankamo sugebėjimo naudotis kompiuterine apskaitos sistema;

27.6.7. nustačius tokių atvejų buvo imtasi priemonių, siekiant to išvengti ateityje.

VII. FINANSŲ KONTROLĖS BŪKLĖS ATASKAITOS

RENGIMAS IR PATEIKIMAS

28. Savivaldybės administracijos direktorius, seniūnijų seniūnai, savivaldybei pavaldžių ir jos valdymo sričiai priskirtų įstaigų vadovai kasmet, iki balandžio 1 d. teikia ataskaitas apie finansų kontrolės būklę. Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu patvirtintą finansų kontrolės būklės ataskaitą pateikia savivaldybės administracijos Biudžeto ir finansų skyriui. Savivaldybės administracijos Biudžeto ir finansų skyrius atlieka visų finansų kontrolės būklės ataskaitų analizę ir savivaldybės merui pateikia iki gegužės 1 d. ataskaitą

VIII. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29. Siekdami užtikrinti patikimą rajono savivaldybės administracijos finansų valdymą ir apskaitą bei tinkamą finansinės atskaitomybės sudarymą, visi valstybės tarnautojai ir darbuotojai, dirbantys pagal darbo sutartis, privalo laikytis šių finansų kontrolės taisyklių.

30. Visi šiose taisyklėse išvardinti atsakingi asmenys privalo laiku ir kokybiškai atlikti savo finansų kontrolės pareigas, privalo siekti, kad kontrolė rajono savivaldybėje būtų veiksminga, t. y. patys privalo vykdyti finansų kontrolę savo konkrečios veiklos aplinkoje ir atsakyti už jos nevykdymą.

31. Savivaldybės valstybės tarnautojai ir darbuotojai dirbantys pagal darbo sutartis, pastebėję šių taisyklių pažeidimus, apie tai privalo informuoti savo struktūrinio padalinio vadovą ir gali jam arba savivaldybės administracijos direktoriui teikti pasiūlymus dėl šių taisyklių ir finansų kontrolės tobulinimo savivaldybėje.

__________________________