Lietuvos Respublikos Vyriausybė

nutarimas

Dėl Merkio valstybinio ichtiologinio draustinio ribų plano ir nuostatų patvirtinimo

2015 m. birželio 9 d. Nr. 577
Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo 23 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

Patvirtinti pridedamus:

1.	Merkio valstybinio ichtiologinio draustinio ribų planą.

2.	Merkio valstybinio ichtiologinio draustinio nuostatus.

Ministras Pirmininkas	Algirdas Butkevičius

Aplinkos ministras	Kęstutis Trečiokas

PATVIRTINTA
Lietuvos Respublikos Vyriausybės
2015 m. birželio 9 d. nutarimu Nr. 577

MERKIO VALSTYBINIO ICHTIOLOGINIO DRAUSTINIO NUOSTATAI

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Merkio valstybinio ichtiologinio draustinio nuostatai (toliau – Nuostatai) reglamentuoja veiklą Merkio valstybiniame ichtiologiniame draustinyje (toliau – Draustinis), taip pat nustato apsaugos, tvarkymo ir kontrolės organizavimo ypatumus šioje teritorijoje.

2. Veiklą Draustinyje reglamentuoja, jo apsaugos ir tvarkymo režimą nustato Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos įstatymas, Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymas, Lietuvos Respublikos planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymas, Specialiosios žemės ir miško naudojimo sąlygos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1992 m. gegužės 12 d. nutarimu Nr. 343 „Dėl Specialiųjų žemės ir miško naudojimo sąlygų patvirtinimo“, Gamtinių ir kompleksinių draustinių nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. balandžio 2 d. nutarimu Nr. 318 „Dėl Gamtinių ir kompleksinių draustinių nuostatų patvirtinimo“, Pasienio teisinio režimo taisyklės, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. balandžio 30 d. nutarimu Nr. 598 „Dėl Pasienio teisinio režimo taisyklių patvirtinimo“, taip pat Nuostatai.

3. Nuostatuose vartojamos sąvokos apibrėžtos Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatyme ir Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių įstatyme.

II SKYRIUS

DRAUSTINIO STEIGIMO TIKSLAI IR VEIKLOS REGLAMENTAVIMAS

4. Draustinio steigimo tikslai:

4.1. išsaugoti Draustinyje randamas saugomas gyvūnų rūšis ir Europos Bendrijos svarbos natūralias buveines:

4.1.1. margojo upėtakio (Salmo trutta fario) ir kiršlio (Thymallus thymallus) nerštavietes, salatį (Aspius aspius), kartuolę (Rhodeus sericeus amarus), paprastąjį kūjagalvį (Cottus gobio), paprastąjį kirtiklį (Cobitis taenia), mažąją nėgę (Lampetra planeri);

4.1.2. didįjį auksinuką (Lycaena dispar), pleištinę skėtę (Ophiogomphus cecilia);

4.1.3. ūdrą (Lutra lutra);

4.1.4. 3260 upių sraunumas su kurklių bendrijomis, 6120 karbonatinių smėlynų smiltpieves, 6210 stepines pievas, 6230 *rūšių turtingus briedgaurynus1 Žymėjimas (*) nurodo Europos Bendrijos svarbos prioritetinius buveinių tipus , 6270 rūšių turtingus smilgynus, 6410 melvelynus, 6430 eutrofinius aukštuosius žolynus, 6450 aliuvines pievas, 6510 šienaujamas mezofitų pievas, 7230 šarmingas žemapelkes;

4.2. užtikrinti saugomų gyvūnų rūšių ir Europos Bendrijos svarbos natūralių buveinių, nurodytų Nuostatų 4.1 papunktyje, palankią apsaugos būklę;

4.3. vykdyti saugomų gyvūnų rūšių ir Europos Bendrijos svarbos natūralių buveinių stebėseną, mokslo tyrimus, kaupti informaciją apie biologinę įvairovę;

4.4. analizuoti žmogaus veiklos poveikį ekosistemoms;

4.5. propaguoti biologinės įvairovės išsaugojimo idėjas ir būdus.

5. Draustinyje vykdoma ūkinė ir kita veikla negali bloginti saugomų gyvūnų rūšių ir Europos Bendrijos natūralių buveinių, nurodytų Nuostatų 4.1 papunktyje, apsaugos būklės.

6. Margųjų upėtakių, kiršlių, salačių, kartuolių, paprastųjų kūjagalvių, paprastųjų kirtiklių, mažųjų nėgių apsaugos tikslais Draustinyje draudžiama:

6.1. įveisti nevietines žuvų rūšis;

6.2. vykdyti povandeninę medžioklę.

7. Vietinių plėšriųjų žuvų įveisimas Draustinyje leidžiamas tik laikantis minimalių žuvų įveisimo normų, nustatytų Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymą įgyvendinančiais teisės aktais.

8. Margųjų upėtakių bei kiršlių nerštaviečių ir populiacijų apsaugos tikslais draudžiama plaukti bet kokiomis plaukimo priemonėmis:

8.1. nuo valstybės sienos iki Krašių kaimo tilto ištisus metus;

8.2. nuo Krašių kaimo tilto iki Jašiūnų miestelio tilto, esančio plente Vilnius–Lyda, nuo spalio 1 d. iki gegužės 15 dienos.

9. Ūdrų apsaugos tikslais Draustinyje draudžiama medžioti su spąstais.

10. Siekiant išsaugoti Draustinyje esančias 7230 šarmingas žemapelkes, jų plotuose draudžiama:

10.1. intensyviai naudoti šaltinių ir požeminius vandenis;

10.2. statyti statinius, nesusijusius su buveinės išsaugojimo darbais.

11. Siekiant išsaugoti Draustinyje esančias 6120 karbonatinių smėlynų smiltpieves, 6210 stepines pievas, 6230 *rūšių turtingus briedgaurynus, 6270 rūšių turtingus smilgynus, 6410 melvelynus, 6430 eutrofinius aukštuosius žolynus, 6450 aliuvines pievas, 6510 šienaujamas mezofitų pievas, jų plotuose draudžiama:

11.1. suarti pievas, įsėti jose kultūrines žoles ar kitaip keisti žolynus;

11.2. įveisti mišką ir sodinti pavienius medžius ar krūmus.

12. Nuostatų 11 punkte nurodytų Europos Bendrijos svarbos natūralių buveinių plotuose skatinama šienauti, ganyti gyvulius, reguliuoti miško žėlinių plitimą.

13. Didžiųjų auksinukų bei pleištinių skėčių apsaugos tikslais Draustinyje esančiose jų buveinėse skatinama:

13.1. šienauti pievas, šalinti miško žėlinius;

13.2. reguliuoti vandens telkinių pakrančių užžėlimą medžiais ir krūmais.

14. Saugomų gyvūnų rūšių ir Europos Bendrijos svarbos natūralių buveinių, nurodytų Nuostatų 4.1 papunktyje, palankiai apsaugos būklei užtikrinti skatinama:

14.1. įgyvendinti gamtotvarkos plane ar kitame Draustinio planavimo dokumente numatytas saugomų gyvūnų rūšių ir Europos Bendrijos svarbos natūralių buveinių apsaugos priemones;

14.2. įgyvendinti priemones, gerinančias vandens kokybę, kad ji atitiktų lašišiniams vandens telkiniams nustatytus reikalavimus.

III SKYRIUS

DRAUSTINIO APSAUGA, TVARKYMAS IR KONTROLĖ

15. Draustinio apsaugą ir tvarkymą organizuoja Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos.

16. Draustiniui tvarkyti ir prižiūrėti, moksliniams tyrimams bei stebėsenai vykdyti, specialiesiems gamtotvarkos darbams ir kitai veiklai įgyvendinti gali būti skiriamos Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto, Europos Sąjungos paramos ir programų bei savivaldybių biudžetų lėšos, taip pat kitos lėšos.

17. Draustinyje gamtos išteklių naudojimo ir aplinkos apsaugos valstybinę kontrolę pagal kompetenciją vykdo aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnai, valstybiniai miškų pareigūnai.

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

18. Fiziniai ir juridiniai asmenys, pažeidę Nuostatų reikalavimus, atsako Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka.

––––––––––––––––––––