PRIENŲ R. VEIVERIŲ TOMO ŽILINSKO GIMNAZIJOS

2023 METŲ VEIKLOS ATASKAITA

VADOVO PRANEŠIMAS

Prienų r. Veiverių Tomo Žilinsko gimnazijoje (toliau – gimnazija) 1-12 kl. (2023 m. rugsėjo 1 d. duomenimis) mokosi 313 mokiniai, priešmokyklinio ugdymo grupėje – 24 vaikai, ikimokyklinio ugdymo skyriuje – 69 vaikai (4 grupės). Yra 6 pradinio ugdymo komplektai (102 mok.), 7 pagrindinio ugdymo komplektai (167 mok.), 2 vidurinio ugdymo komplektai (44 mok.), iš viso yra 15 komplektų, iš viso mokosi 406 ugdytiniai. Šiais metais nemokamą maitinimą gauna - 120 mokinių. Šeimose, kuriose taikoma atvejo vadybos pagalba, gyvena 13 mokinių, 32 mokiniai gyvena tik su vienu iš tėvų arba gyvena su globėjais. Į gimnaziją vežami 206 mokiniai (61 proc.). Dirba 32 mokytojai, iš jų 13 mokytojų metodininkų, 19 vyresniųjų mokytojų. Gimnazijoje dirba socialinis pedagogas, psichologas, specialusis pedagogas, bibliotekininkas, 6,6 etato ikimokyklinio ugdymo mokytojų. Dirba 2 direktoriaus pavaduotojai ugdymui (1,25 etato), 1 pavaduotojas ūkio reikalams, apskaitą tvarkantis asmuo, 2 raštvedžiai (1,55 etato) 3 darbininkai, 2 vairuotojai, 7 valytojai, 5 ikimokyklinio ugdymo mokytojo padėjėjai, 1,6 etato priešmokyklinio ugdymo mokytojo padėjėjo, 3,73 etato mokytojų padėjėjo, 0,5 etato viešųjų pirkimų specialisto ir kompiuterininkas. Viso specialistų ir kitų darbuotojų – 43,59 etato, mokytojų – 26,41 etato. Iš viso gimnazijoje yra 70,41 etato. Mokinių skaičiaus kaita: Mokslo metai Mokiniai Priešmokyklinio ugdymo mok. Ikimokyklinio ugdymo skyriuje Iš viso 2018-2019 261 45 55 361 2019-2020 287 27 64 372 2020-2021 299 23 68 390 2021-2022 299 17 65 381 2022-2023 310 23 69 402 2023-2024 313 24 69 406 Mokinių skaičiaus prognozės: 2024-2025 305 22 69 396 Mokinių pažangos ir pasiekimų rezultatai. 2022-2023 m. m. Pagrindinio išsilavinimo pažymėjimus gavo 15 II gimnazijos klasės mokinių, 2 mokiniai gavo ugdymosi pasiekimų pažymėjimus. Visi 20 gimnazijos abiturientų gavo brandos atestatus. Brandos egzaminų išlaikymas: Egzaminas Tipas 2021-2022 m. m. 2022-2023 m. m. Laikė egz. Išlaikė egz. Išlaikymas proc. Laikė egz. Išlaikė egz. Išlaikymas proc. Lietuvių kalba Valstybinis 15 15 100 14 14 Mokyklinis 3 3 100 6 6 100 Biologija Valstybinis 5 3 100 4 4 60 Matematika Valstybinis 14 14 29 15 13 87 Informacinės technologijos Valstybinis - - - 2 2 100 Chemija Valstybinis - - - 1 1 100 Fizika Valstybinis 3 2 66 4 4 100 Užsienio kalba (anglų) Valstybinis 13 13 100 17 17 100 Istorija Valstybinis 3 3 100 2 2 100 Geografija Valstybinis 3 3 100 4 4 100 Turto ir lėšų administravimas. Gyventojų pajamų mokesčio surinkta 785,24 Eur (2022 m. – 1 532 Eur). Užtikrintas 2023 m. biudžeto plano įvykdymas. 2023 m. gimnazijos biudžetas sudarė 1628300 Eur. Iš jų gimnazijos darbo užmokesčio lėšos buvo 1325500 Eur, iš jų mokinio krepšelio – 933300 Eur, savivaldybės – 388000 Eur. Socialinio draudimo įmokos sudarė 19800 Eur, prekėms ir paslaugoms buvo panaudota 187700 Eur. Iš jų: maitinimui – 35800 Eur, ryšių paslaugoms – 1200 Eur, transporto išlaikymui – 29300 Eur, aprangai ir patalynei – 600 Eur, komunalinėms paslaugoms – 78800 Eur, kitos paslaugos ir kitos prekės 24200 Eur, socialinė parama natūra – 69000 Eur, ilgalaikio turto įsigijimui – 11300 Eur, kvalifikacijos kėlimui – 2300 Eur, informacinėms technologijoms – 11500 Eur, reprezentacinės išlaidos – 280 Eur, darbdavių socialinė parama (išmokėtos pašalpos mirus šeimos nariui) – 15200 Eur. Finansavimas iš valstybės biudžeto mokytojams už Valstybinių brandos egzaminų vykdymą ir vertinimą 202,15 Eur.Vykdytas ERASMUS+ projektas – 17700 Eur.

STRATEGINIŲ VEIKLOS TIKSLŲ ĮGYVENDINIMAS

2022–2024 m gimnazijos strateginio veiklos plano. prioritetai yra: mokinio pasiekimai ir pažanga; ugdymo(si) tikslai; mokinių (įsi)vertinimas; orientavimasis į mokinių poreikius; įranga ir priemonės; pastatas ir jo aplinka; nuolatinis profesinis tobulėjimas; mokymasis ir veikimas komandomis. Jų įgyvendinimui rengiami gimnazijos metiniai veiklos planai, kuriuose numatyti tikslai ir priemonės šiems prioritetams įgyvendinti. 2022–2023 m. m. gimnazijos veiklos plano įgyvendinimui buvo numatyti tikslai: 1. Telkti mokyklos bendruomenę mokinių savivokai ir bendruomeniškumui ugdyti. 2. Kurti mokinio-mokytojo bendradarbiavimui palankią emocinę atmosferą siekiant geresnių mokinių mokymosi patirčių ir rezultatų. Šiems tikslams įgyvendinti buvo numatyti tokie uždaviniai: 1.1. Stiprinti mokytojų kompetencijas parinkti ir taikyti ugdymo strategijas, metodus padedančias mokiniams planuoti savo mokymąsi ir suprasti išsilavinimo vertę. 1.2. Stiprinti mokyklos bendruomenės kompetencijas organizuoti veiklas skatinančias mokinius bendrauti ir bendradarbiauti, konstruktyviai spręsti konfliktus. 1.3. Telkti mokytojų komandas sukurti ir įrengti edukacinės erdves padedančias mokytis, kurti, bendrauti. 2.1.Tęsti dalijimąsi gerąja patirtimi metodinėse grupėse analizuojant sėkmingas mokytojų patirtis, padariusias didžiausią poveikį mokinių pažangai. 2.2 Plėtoti metodinę veiklą stiprinant mokytojų kompetencijas taikyti ugdymo metodus ir strategijas siekiant mokinių savivaldumo ir socialumo mokantis. 2.3. Efektyvinti Vaiko gerovės komisijos bendradarbiavimą su klasių vadovais užtikrinantį emocinės atmosferos gerinimą bei savalaikį ir tikslingą mokymosi ir švietimo pagalbos teikimą mokiniams. 1.1. Uždavinio „Stiprinti mokytojų kompetencijas parinkti ir taikyti ugdymo strategijas, metodus padedančias mokiniams planuoti savo mokymąsi ir suprasti išsilavinimo vertę“ įgyvendinimas. Mokytojai išbandė netradicinius ugdymo metodus tokius kaip – koliažas, stiklainis, akvariumas, kubo istorijos, burbulų, „Laiškas draugui”, „Mokau draugą“ ir kt. Mokytojai šiuo aspektu stebėjo bent po vieną kolegų pamoką. Metodinės grupės pateikė ataskaitas apie stebėtas pamokas, aptarė kokios yra stipriosios veiklos kryptys, tai yra, interaktyvios užduotys, netradiciniai- šiuolaikiški mokymosi metodai, laiko vadyba, tikslingas užduočių skyrimas išmokimui įtvirtinti, geras mikroklimatas ir bendravimas. Mokytojai aptarė tobulintinas veiklos sritis, tai yra, nepakankamas mokinių įtraukimas į mokymosi veiklas. Klasių vadovų metodinė grupė parengė valandėlių temų sąrašą. Klasių vadovai klasių valandėlių metu išbandė naujus metodus (pusiausvyros ir emocijų ratas, tylos ir susikaupimo metodas, asmenybės paveikslo kūrimas, emocinio stiklainio, dienoraščio rašymas ir kt.) skatinančius mokinius siekti aukštesnių mokymosi tikslų, prisiimti atsakomybę už savo mokymąsi bei gebėjimą reflektuoti savo pasiekimus. Kiekvienas klasės vadovas su mokiniais aptarė profesijos planavimo žingsnius, vykdė diskusijas „Kaip išmokti mokytis“. Klasės valandėlės vedamos pagal klasės vadovo planą. Sistemingai buvo aptariama mokymosi pažanga trimestrų eigoje klasės valandėlių metu. Klasių valandėlių metu mokiniai atliko pasitikėjimo savimi vertinimo, savivertės įvertinimo testus. Mokiniai buvo skatinami socialines veiklas rinktis pagal priimtus susitarimus. 5–II g. kl. mokiniai rinkosi socialines veiklas pagal atnaujintą socialinės pilietinės veiklos organizavimo aprašą. Mokiniai dalyvavo pilietinėse-socialinėse akcijose „Sugrėbk lapus gimnazijos kieme“, „Surink šiukšles aplink gimnaziją“, „Skausmo kalnelio lankymas“. Mokiniai įsitraukė į gimnazijos bendruomenės ir vietos bendruomenės organizuojamus renginius, tai yra, dalyvavo miestelio Eglutės įžiebimo šventėje, organizavo „Pyragų dieną“. Pradinių klasių mokiniai su tėvelių pagalba gamino pyragus, mokiniai juos pardavinėjo, o pinigėlius dėjo į taupyklę, kuriuos vėliau paaukojo kilniam tikslui – pildė vaikų, augančių socialinės rizikos ar sunkiai finansiškai besiverčiančiose šeimose, svajones. Buvo įgyvendinta 6 vaikų svajonės iš www.vaikusvajones.ltIkimokyklinio ugdymo skyriaus ugdytiniai dalyvavo paramoje Ukrainai - vaikai nešė žaislus iš namų ir juos aukojo Ukrainos vaikams. Ugdant socialines kompetencijas dalyvavo akcijoje „Pasaulinė dauno sindromo diena“ – vaikai į gimnaziją ėjo su skirtingomis kojinėmis, vyko diskusijos apie sergančius vaikus. 1.2. Uždavinio „Stiprinti gimnazijos bendruomenės kompetencijas organizuoti veiklas skatinančias mokinius bendrauti ir bendradarbiauti, konstruktyviai spręsti konfliktus“ įgyvendinimas. Metodinė taryba aptarė veiklų (akcijų, žygių, diskusijų, konferencijų, savanorystės), skatinančių mokinius bendrauti ir bendradarbiauti planą. Klasių vadovai susitarė dėl klasių valandėlių numatant organizuoti pokalbius, diskusijas, konstruktyviai sprendė konfliktus, aptarė pasirinktas vertybes. Organizavo kitas veiklas, skatinančias mokinių geranoriškumą. Klasių valandėlių metu sprendžiamos problemos pagal OLWEUS patyčių prevencijos programos temas: pasitikėjimas kitais; kibernetinės patyčios, elgesys viešose vietose; tolerancija; konfliktai ir jų sprendimo būdai – panašumai ir skirtumai; asmeninių ribų nustatymas sau ir kitiems. Didelį dėmesį klasės vadovai skyrė individualiems pokalbiams: „Mokomės klausytis ne tik kalbėti“, „Neapibrėžtos gražių santykių kūrimo taisyklės“, „Bendravimas ir bendradarbiavimas“, „Elgiamės su kitaip taip, kaip norėtumėme, kad su mumis elgtųsi“, „Atsakingumas Kaip ugdyti atsakomybę prieš save ir kitus“. Buvo organizuotos įvairios veiklos, skirtos Tolerancijos dienai (traukė burtus su vardu ir sakė vienas kitam komplimentus, aptarė, kaip jaučiasi žmogus kai jį įžeidžia ar pagiria ir kt.). Metodinė taryba priėmė susitarimus dėl veiklų skatinančių mokinių kultūrinį išprusimą organizavimo gimnazijoje bei susitarė dėl edukacinių išvykų pasirinkimo kriterijų. Kiekviena metodinė grupė priėmė susitarimus dėl edukacinių išvykų pasirinkimų kriterijų. Mokiniai prisidėdami prie kultūrinių renginių organizavimo ir dalyvaudami juose plėtė savo kultūrinį išprusimą. Buvo suorganizuotos išvykos ir aplankyti spektakliai, parodos, muziejai: „Angelų Takais“, V. Krėvės muziejus, Trakų pilis, Lėlių teatro spektaklis „Dievų miškas“, spektaklis anglų kalba „Christmas Carol“, spektaklis anglų kalba „Animal Farm“, išvyka edukacija į Vilniaus Lukiškių kalėjimą, spektaklis „Pagalvinis“. Buvo įgyvendintas Projektas „Pasinerk į kultūrą paskutiniais mėnesio sekmadieniais“. Pradinių klasių mokytojai organizavo šias veiklas: judėjimo savaitė, idėjų mugė, kalėdinė gerumo akcija, kalėdinė popietė. Pradinių klasių mokiniai kartu su mokytojais prisijungė prie respublikinės akcijos „ Visa Lietuva šoka“. Organizavo rajoninį renginį „ Greiti ir vikrūs“. Dalyvavo kultūros paso programoje, rajoniniuose ir respublikiniuose konkursuose. Vedė integruotas pamokas, skatinančias mokinius bendrauti ir bendradarbiauti, plėtė kultūrinį išprusimą, lankė muziejus. Buvo organizuota edukacinė išvyka į verslo įmonę „Šokolado manufaktūrą“, kurioje visi atliko rankų darbo saldainių praktinį gaminimo kursą. Organizuota Projektinė veikla ,,Pasaulinės AIDS dienos paminėjimas“. Buvo organizuota išvyka į Kauno Botanikos sode vykusį renginį ,,Duris atvėrėme į Klimato muziejų“ organizuota Išvyka į VDU Gamtos mokslų laboratoriją. 1.3. Uždavinio „Telkti mokytojų komandas sukurti ir įrengti edukacinės erdves padedančias mokytis, kurti, bendrauti“ įgyvendinimas. Kalbų metodinė grupė sukūrė edukacinę erdvę „Kino teatras“. Socialinių mokslų, fizinio ugdymo, technologijų ir menų metodinė grupė sukūrė edukacinę erdvę „Menų inkubatorius“ ir ,,Laiptai“. Gamtos ir matematikos metodinės grupė sukūrė edukacinę erdvę mokyklos parke ,,Namai vabzdžiams‘‘. Ikimokyklinio ugdymo metodinė grupė sukūrė naują edukacinę aplinką grupėje ir koridoriuje, kurioje pagal poreikį organizuojami užsiėmimai, įvairios veiklos, renginiai. Grupės edukacinės erdvės: „Skaičiuojantys piršteliai“, „Orų išdaigos“, „Geometrinės emocijų figūros“, „Nusiramino kampelis“ – kilus emocijų proveržiui vaikai turi vietą, kurioje gali nusiraminti. Buvo sukurtos naujos edukacinės programos: 1–6 kl. ,, Piešimo technika – štampavimas“; 6 kl., „Orų stebėjimas"; 5 kl. „Senosios knygos pasakoja“; I g kl. „Upės vingio paslaptys" – netradicinėje aplinkoje Punios piliakalnio pažintiniame take. Parengta edukacinė programa S. Paltanavičiaus kabinete. Edukacinės erdvės bei programos buvo išbandytos gimnazijos mokytojų ir mokinių. 2.1. Uždavinio „Tęsti dalijimąsi gerąja patirtimi metodinėse grupėse analizuojant sėkmingas mokytojų patirtis, padariusias didžiausią poveikį mokinių pažangai“ įgyvendinimas. Vidiniai mokymosi motyvacijai didinti išnaudojamos ugdymo plano galimybės, tai yra, buvo atnaujintas ilgalaikių projektinių darbų aprašas. 7–10 klasėse buvo vykdomi visų mokomųjų dalykų ilgalaikiai projektiniai darbai. Gamtos ir tiksliųjų mokslų metodinės grupės mokytojai koordinavo 24 mokinių darbus, kalbų metodinės grupės – 16 darbų, socialinių mokslų, fizinio ugdymo, technologijų ir menų metodinės grupės – 45 darbus. Iš viso buvo pristatyti, aptarti ir įvertinti 85 darbai. Į ilgalaikių projektų įgyvendinimą įsitraukė ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo mokytojai įgyvendindami bent po vieną projektą („ Mano gimtasis miestas“, „Lesyklėlė sparnuotam draugui“, „Kiekvienas paukštis vis kitoks“ ir kt.). Buvo tęsiama susiklosčiusi geroji patirtis, kai mokytojai rengė papildomas užduotis gabiesiems mokiniams. Pagal priimtus susitarimus kiekvienos metodinės grupės mokytojai organizavo „Pasinerk į vieną temą“ veiklas (Patyriminio ugdymo biologijos ir geografijos pamoka „Upės vingio paslaptys“, ,,Kruopos ne varguolių, bet išmintingųjų maistas“, ,,Medienos raižymas“, „Retorikos ugdymo pratybos“, „My English language skills“ ir kt.). Mokytojai ir mokiniai mokymuisi, projektų rengimui ir pristatymui naudojo skaitmeninį turinį, įvairius informacijos šaltinius, socialinius tinklus ir kt. Metodinėse grupėse mokytojai susitarė kaip išbandys pamokose kaip ugdyti mokinių kompetencijas. Mokytojai stebėjo bent kolegų pamokas šiuo aspektu, pamokas aptarė, dalinosi patirtimi. 2.2. Uždavinio „Plėtoti metodinę veiklą stiprinant mokytojų kompetencijas taikyti ugdymo metodus ir strategijas siekiant mokinių savivaldumo ir socialumo mokantis“ įgyvendinimas. Mokytojai pagilino savo žinias ir kompetencijas taikyti ugdymo metodus ir strategijas siekiant mokinių savivaldumo ir socialumo mokantis. Visa mokytojų komanda dalyvavo „Ugdymo meistrų“ seminaruose visus metus, kuriuos išklausė individualiai pagal dėstomus dalykus. Visai mokyklos mokytojų bendruomenei buvo organizuojamas seminarų ciklas „Misija – įtraukusis ugdymas 2023“ Metodinėse grupėse mokytojai po kiekvieno seminaro dalinosi gerąja patirtimi. susitars kokias įgytas žinias ir kaip išbandys savo pamokose. Mokytojai individualiai susipažino su UTA dokumentais, dalyvaudami seminaruose, savarankiškai skaitydami programų projektus. Mokytojai stebėjo kolegų pamokas šiuo aspektu. Aptardami stebėtas pamokas pabrėžė, kad daugumoje stebėtų pamokų mokytojai padėjo mokiniams išsikelti tikslus, savarankiškai pasirinkti užduočių atlikimo būdus, susirasti reikiamą informaciją, planuoti savo laiką. Mokytojai skyrė dėmesį mokinių refleksijai. 2.3. Uždavinio „Efektyvinti Vaiko gerovės komisijos bendradarbiavimą su klasių vadovais užtikrinantį emocinės atmosferos gerinimą bei savalaikį ir tikslingą mokymosi ir švietimo pagalbos teikimą mokiniams“. Buvo atlikta emocinės atmosferos anketinė apklausa ir atlikti mikroklimato tyrimai 5, 6, 1 g. klasėse, adaptacijos tyrimas 1 ir 5 klasėse. Rezultatai aptarti su klasių mokiniais ir vadovais, esant poreikiui – su dėstančiais mokytojais. Buvo atlikti emocinės savijautos tyrimai 1-5 ir 4 g. klasių mokiniams. Rezultatai pristatyti Mokytojų tarybos posėdžio metu. Pagal Vaiko gerovės komisijos (toliau – VGK) nutarimus buvo stebėti įtariamų emocinių-psichologinių sunkumų turintys mokiniai pamokų, pertraukų metu, teiktos rekomendacijos klasių vadovams, mokytojams. Klasės vadovams pasiūlytos klasės valandėlių temos: „Mokymosi motyvacija. Nuo ko ji priklauso ir kaip ją ugdyti?“, „Mokymosi technikos. Kaip mokytis lengviau?“, „Laiko planavimas. Kaip viską suspėti?“ „Klausymo(si) įgūdžiai. Kaip efektyviai klausytis?“ „Atmintis. Kaip ji veikia ir ugdosi?“ „Bendravimo įgūdžių lavinimas“, „Konstruktyvus problemų, konfliktų sprendimas“, „Savivertė. Kaip aš save matau ir kaip kiti?“. Visas temas pravedė gimnazijos psichologas, kuris kalbėjo apie mokymosi motyvaciją, mokymosi technikas, konfliktų sprendimus, savivertę. Gimnazijos psichologas dalyvavo klasės valandėlėse apie internetines patyčias, diskutavo su mokiniais apie internetinių patyčių atpažinimą, žalą ir poveikį mokiniams 8 ir 1 g. klasėse. Buvo atlikta OPKUS patyčių prevencijos programos apklausa. Išsiaiškinta, kad probleminės vietos, kur dažniausiai pasitaiko patyčios, yra laiptinės, persirengimo kambariai. Priimti susitarimai dėl prevencinių priemonių taikymo (atlikti individualūs pokalbiai su mokiniais, sustiprintas stebėjimas ir kt ___________________________