PRIENŲ „ŽIBURIO“ GIMNAZIJOS

2023 METŲ VEIKLOS ATASKAITA

VADOVO PRANEŠIMAS Mokinių skaičius: 2023–2024 m.m. (rugsėjo 1 d. duomenimis) I kl. - 103 mokiniai; II kl. - 85 mokiniai; III kl. - 68 mokiniai; III kl. (suaugusių) - 14 mokinių; IV kl. - 94 mokiniai; IV kl. (suaugusių) - 14 mokinių. Iš viso - 381 mokinys. Numatomas preliminarus mokinių skaičius: 2024–2025 m.m. – 401 mokinys. Socialinė parama (nemokamas maitinimas) skirta 34 mokiniams. Socialinės rizikos šeimose gyvena (atvejo vadyba taikoma) 4 mokiniams, dar 16 mokinių yra iš probleminių šeimų. Gimnazijos rizikos grupei priskirta 44 mokiniai, kurie turi elgesio, pažangumo, lankomumo, sveikatos problemų. Mokiniams reikiamą pagalbą teikia specialistai: socialinis pedagogas, psichologas, ugdymo karjerai konsultantė, bibliotekininkė. Gimnazijoje įgyvendinama vairavimo kursų neformali programa, mokiniai turi galimybę įsigyti vairavimo teises. Gimnazija turi galimybes mokinius iš socialinės rizikos šeimų, toliau gyvenančius nuo Prienų, apgyvendinti gimnazijos bendrabutyje. Iš viso gimnazijoje dirba 41 mokytojas, iš jų 7 ekspertai, 21 metodininkas, 7 vyresnieji mokytojai, 6 mokytojai. Viso finansuojama 36.20 etatai. Iš aplinkos lėšų finansuojami 23 etatai. STRATEGINIŲ VEIKLOS TIKSLŲ ĮGYVENDINIMAS 1.1. Strateginio veiklos plano 2022-2024 m. prioritetai yra: STRATEGINIAI PRIORITETAI: I. Mokinio pasiekimai, pažanga ir kryptinga pagalba (įtraukusis ugdymas), gera savijauta. II. Mokymosi skatinimas ugdant kompetencijas ir įgyvendinant atnaujintą ugdymo turinį (AUT). KLIENTO PERSPEKTYVA ORGANIZACINĖ PERSPEKTYVA Nauji prioritetai Išliekantys prioritetai K1 Asmenybės tapsmas (savivoka ir aspiracijos, socialumas, gyvenimo planavimas). (1.1.1.) 2022-2024 Išliekantys prioritetai Atkrintantys prioritetai O1 Mokymosi organizavimas (diferencijavimas, individualizavimas, suasmeninimas, ugdymo integralumas, įvairovė, klasės valdymas)(2.2.2) 2022-2024 K2 Mokinio pasiekimai ir pažanga (optimalumas, visybiškumas, efektyvumas, pasiekimų asmeniškumas) (1.2.1) 2022-2024 O2 Orientavimasis į mokinių poreikius (poreikių pažinimas, pagalba mokiniui, gabumų ir talentų ugdymas) (2.1.3) 2022-2024 K3 Mokymasis (savivaldumas mokantis, mokymosi konstruktyvumas, mokymosi socialumas) (2.3.1.) 2022-2024 O3 Mokyklos pasiekimai ir pažanga (rezultatyvumas, stebėsenos sistemingumas, pažangos pagrįstumas, atsakomybė) (1.2.2) 2022-2024 Atkrintantys prioritetai K4 Mokymosi lūkesčiai ir mokinių skatinimas (2.2.1.) 2022-2024 O4 Bendradarbiavimas su tėvais/globėjais (4.2.2.) 2022-2024 O5 Mokyklos tinklaveika (4.2.3) 2022-2024 PARAMOS PERSPEKTYVA MOKYMOSI PERSPEKTYVA Nauji prioritetai Išliekantys prioritetai P1 Įranga ir priemonės (įvairovė, šiuolaikiškumas) (3.1.1) 2022-2024 Išliekantys prioritetai M1 Lyderystė (pasidalinta lyderystė, lyderystė mokymuisi, įsipareigojimas susitarimams) (4.1.2) 2022-2024 P2 Aplinkų bendrakūra (mokinių įtraukimas, mokinių darbų demonstravimas) (3.1.3) 2022-2024 M2 Veikimas kartu (bendradarbiavimo kultūra, kolegialus mokymasis)(4.2.1) 2022-2024 P3 Mokymasis ne mokykloje (edukacinių galimybių panaudojimas, edukacinės išvykos) (3.2.1.) 2022-2024 M3 Kompetencija (pozityvus profesionalumas) (4.3.1) 2022-2024 Atkrintantys prioritetai P4 Pastatas ir jo aplinka (estetiškumas, ergonomiškumas) (3.1.3) 2022-2024 Siekiant įgyvendinti strateginius prioritetus bendruomenei iškalti strateginiai tikslai: 1. Užtikrinti ugdymo(si) kokybę, siekiant sklandaus mokymosi ir gyvenimo ryšio, įgyvendinant atnaujintą ugdymo turinį (toliau – AUT). 2. Siekti pasidalytosios lyderystės ir bendruomeniškumo darnos. Šių tikslų įgyvendinimui parengtame gimnazijos veiklos plane 2022-2023 m. m. buvo numatyti tikslai ir uždaviniai: 1. Siekti kokybiško, personalizuoto ugdymo(si) – kiekvieno mokinio pažangos. 1.1. Stiprinti savivaldų mokymą(si) diegiant praktika ir tyrimais grįstą mokymo(si) patirtį. 1.2. Kurti modernizuotą, pritaikytą STEAM ugdymui infrastruktūrą, suteikiančią sąlygas realizuoti mokinio gebėjimus praktikoje. 2. Auginti bendruomenės emocinę kultūrą, siekiant mokymuisi(si) palankaus mikroklimato. 2.1. Stiprinti mokyklos bendruomenės socialinių-emocinių, kultūrinių kompetencijų ugdymą. 2.2. Laikantis bendrų susitarimų kryptingai veikti komandose. 3. Siekti kokybiško, personalizuoto ugdymo(si) - kiekvieno mokinio pažangos. 1.1. Stiprinti savivaldų mokymą(si) diegiant praktika ir tyrimais grįstą mokymo(si) patirtį. Stiprinant savivaldų mokymą(si) buvo vykdoma nuosekli ugdymo(si) rezultatų stebėsena ir imtasi priemonių ugdymo kokybei gerinti. Tam buvo numatyti posėdžiai, administracijos pasitarimai, nuolat vykdoma mokinių lankomumo stebėsena, analizuojamas kiekvieno mokinio praėjusio mėnesio lankomumas ir numatytos priemonės lankomumui gerinti. Vykdoma patikrų ir egzaminų rezultatų analizė, buvo priimti sprendimai, padedantys gerinti patikrų ir egzaminų rezultatus. Mokiniai, vadovaujami dalyko mokytojų, yra išsikėlę ugdymosi tikslus; ne rečiau nei du–tris kartus per mokslo metus analizavo savo mokymosi rezultatus organizuojamose refleksijoje. Apie 2 % daugiau mokinių II pusmetį, lyginant su I pusmečiu, padarė pažangą. Ugdėme savivaldaus mokymosi įgūdžius, diegėme praktika ir tyrimais grįstą patirtį. Buvo parengta pamokos stebėjimo forma. Administracija stebėjo mokytojų pamokas ir suteikė grįžtamąjį ryšį bei teikė rekomendacijas dėl pamokos kokybės tobulinimo. Visi mokytojai stebėjo bent po 1 bendradarbių pamoką. Pamokų stebėjimo ataskaita naudota vykdant mokyklos veiklos kokybės įsivertinimą. Pastebėta, kad 90 % stebėtų pamokų mokytojai skatina mokinių savivaldų mokymąsi. Mokytojai laikosi Lankomumo ir Vertinimo tvarkų nuostatų pildydami dienyną, vertindami mokinius, buvo susitarta, kad visi mokytojai rašytų nepatenkinamų arba 2 balais žemesnių nei mokinio vidurkis pažymių komentarus. Laiku teikiamas grįžtamasis ryšys sudarė prielaidas mokiniams prisiimti atsakomybę už savo ugdymosi rezultatus. Daugiau nei 10 % mokinių teigia esantys patys atsakingi už savo mokymąsi. Suorganizuota daugiau nei 40 dalykų konsultacijų per savaitę, iš jų 9 – gabiems mokiniams. 30 % mokinių sistemingai lankė konsultacijas, gavo norimą pagalbą. 6 neformaliojo švietimo būreliai skirti ugdymo dalykų gilinimui. Socialinis pedagogas teikė konsultacijas ne mažiau nei 140 mokinių. Psichologas teikė konsultacijas ne mažiau nei 200 mokinių. Vaiko gerovės komisijos posėdžiai vyko ne rečiau nei kartą per mėnesį. Mokiniams buvo parengti pagalbos planai, individualūs ugdymo planai. Ne rečiau nei 2 kartus per metus organizuotos Tėvų dienos, kuriose dalyvavo tėvai ir mokiniai, kur buvo suteikiama informacija apie mokinio pažangą. Mokymosi rezultatų aptarimai vyko ir trišaliuose pasitarimuose: mokinys – klasės vadovas – mokytojas; mokinys – klasės vadovas – administracija. Visi mokiniai, kuriems teikta pagalba, padarė pažangą. Praleistų pamokų skaičius sumažėjo 2 pamokomis vienam mokiniui. Ir toliau buvo naudojamasi VMA MOODLE, kur mokiniai turi galimybę ugdytis savivaldaus mokymosi įgūdžius. Buvo numatytos atnaujinto ugdymosi turinio gairės ir darbo pagal atnaujintas bendrąsias programas kryptys, parengtos naujos planavimo formos. Metodinėse grupėse aptartos atnaujintų programų galimybės ir susitarta dėl darbo pagal atnaujintas programas, pasirenkamojo ugdymo turinio, vertinimo, susitarta dėl ilgalaikių planų suderinamumo, integracijos, pamokų netradicinėse erdvėse. 2022-2023 M. M. UGDYMOSI REZULTATŲ ANALIZĖ 2022–2023 m. m. vidurinio ugdymo programą baigė ir egzaminus laikė 85 abiturientai. Visi abiturientai įgijo vidurinį išsilavinimą. Du abiturientai gimnaziją baigė su pagyrimu. Iš viso abiturientai laikė 314 valstybinių brandos egzaminų. Gauti 6 šimtukai: 1 lietuvių kalbos ir literatūros, 2 anglų kalbos, 2 matematikos ir 1 informacinių technologijų. 45-ių (19%) valstybinių brandos egzaminų rezultatai atitinka aukštesnį pasiekimų lygį (įvertinti nuo 86 iki 100 balų). Sėkmingiausiai išlaikyti informacinių technologijų (vidurkis – 61,4), anglų kalbos (vidurkis – 60,2), fizikos (vidurkis – 56,7), chemijos (vidurkis – 56,0) valstybiniai brandos egzaminai. 99 laidos 73% abiturientų toliau tęs mokslus įvairiose švietimo ir mokslo įstaigose. 67% pasirinko universitetines ir kolegines studijas, 6% profesines studijas. Daugiau nei pusė abiturientų, net 73% įstojo į valstybės finansuojamas studijas. Gimnazijos abiturientų, 2022–2023 m. m. laikiusių VBE, vidutinių VBE palyginimas su šalies mokyklų ir 202102022 m. m. vidutiniais VBE pagal dalykus: 77 (100%) II klasių mokiniai sėkmingai baigė pagrindinio ugdymo programą ir įgijo pagrindinį išsilavinimą. 4 (5,2%) II-ų klasių mokiniai pagrindinio ugdymo programą baigė aukštesniuoju pasiekimų lygiu, 31 (40.3%) pagrindiniu pasiekimų lygiu (6-10), 42 (54,5%) – patenkinamu lygiu (4-10). PUPP lietuvių kalbos ir literatūros pažymio vidurkis – 7,24, matematikos – 5,95. Lietuvių kabos ir literatūros PUPP pažymio vidurkis pagerėjo + 0,58 , o matematikos +2,03. 2022–2023 m. m. PUPP rezultatai % pagal pasiekimų lygius: 2022–2023 m. m. metiniai mokinių rezultatai lyginant su 2021-2022 m. m. pagerėjo. 2,3% padidėjo mokinių besimokančių aukštesniuoju ir pagrindiniu pasiekimų lygmeniu (mokosi 6-10) skaičius lyginant su praėjusiais mokslo metais. 2022–2023 m. m. ir 2021-2022 m. m. mokinių metinių mokymosi rezultatų palyginimas %, pagal pasiekimų lygius: Puikūs mokinių pasiekimai rajoninėse olimpiadose, respublikiniuose konkursuose. 63 (15%) mokiniai dalyvavo įvairiose rajono dalykinėse olimpiadose ir konkursuose. Gimnazistai iškovojo 104 prizines vietas (I – 37, II – 34, III – 32) ir atstovavo rajonui respublikinėse olimpiadose ir konkursuose. Laimėta trečia vieta respublikinėje lietuvių kalbos ir literatūros olimpiadoje, pirma vieta respublikiniame matematikos konkurse „Žiburys“. 2022–2023 m. m. rajoninių olimpiadų statistika (dalyvių ir prizinių vietų skaičius): 2022–2023 m. m. olimpiadų, konkursų laimėtojai paskelbti gimnazijos svetainėje https://drive.google.com/file/d/1oARcF60Rb8sZtgCqhb1U7I2mFW55Nm_G/view 1.2. Kurti modernizuotą, pritaikytą STEAM ugdymui infrastruktūrą, suteikiančią sąlygas realizuoti mokinio gebėjimus praktikoje. Parengtas TŪM projektas. Buvo aptariamos priemonės reikalingos STEAM laboratorijų įrengimui, racionaliai paskirstytos visos gimnazijos patalpos. STEAM laboratorijas numatyta įrengti Technologijų pastate, o apjungiant sporto ir aktų salę įkurti universalaus dizaino erdves. Atnaujinta ne mažiau nei 50 % kabinetų programinės įrangos. Gamtos mokslų, tiksliųjų mokslų ir menų mokslų metodinės grupės pateikė pasiūlymus STEAM ugdymo turinio integracijai į bendrąjį ugdymą. Buvo pradėtas rengti STEAM ugdymo turinys, parengtas praktinių STEAM darbų sąrašas pagal atnaujintas bendrąsias programas. 70 mokinių dalyvavo pamokose, vykstančiose aukštųjų mokyklų ir kolegijų laboratorijose. Visi mokiniai pagal Kultūros pasą apsilankė bent vienoje kultūrinėje edukacijoje. Visi mokytojai vykdė bent po 2 veiklas netradicinėse edukacinėse erdvėse. Buvo sudarytos galimybės kiekvienam mokiniui susipažinti su karjeros galimybėmis ir siekti kryptingo karjeros planavimo. Pasiteisinus Spotiself programai, I–IV klasių mokiniams buvo užtikrinta galimybė jungtis prie šios programos. 80% III–IV klasės mokinių gebėjo savarankiškai pasirengti individualius ugdymosi planus. Taip pat buvo suorganizuota 10 susitikimų su profesinių rengimo centrų, kolegijų, universitetų atstovais apie mokymosi galimybes, studijų programas ir studijų kryptis. Atliktos apklausos „Mokinių profesiniai ketinimai ir pagalbos teikimas planuojant tolimesnį mokymąsi“. Parengti apibendrinimai ir rekomendacijos. Pagal apklausos „Mokinių poreikių tenkinimas vykdant vidurinį ugdymą“ duomenis, 47 % III gimnazijos klasių mokinių išsakė nuomonę, jog susidarant IUP jiems buvo naudingos SPOTISELF testo ir užduočių atlikimo veiklos. 2. Auginti bendruomenės emocinę socialinę kultūrą, siekiant mokymui(si) palankaus mikroklimato. 2.1. Stiprinti mokyklos bendruomenės socialinių-emocinių, kultūrinių kompetencijų ugdymą. Mokinių socialinės ir emocinės kompetencijos buvo ugdomos formaliojo ir neformaliojo švietimo metu. Visi klasių vadovai susiplanavo 9 veiklas per metus bendrųjų kompetencijų ugdymui. Ne mažiau nei 90 % mokinių užsipildė Pažangos planus ir dalyvavo refleksiniuose pokalbiuose su klasės vadovais, išsikėlė pagrįstus savo asmeninio augimo tikslus. 5% padaugėjo mokinių, kurie analizuoja savo asmeninę pažangą. 300 mokinių dalyvavo VEIK veiklose. Visus mokyklos mokinius bent po vieną kartą per mokslo metus konsultavo ugdymo karjerai konsultantė. Ne mažiau nei 200 mokinių dalyvavo neformaliojo švietimo veiklose. Parengtas elektroninis naujai atvykusių mokinių prisitaikymo mokykloje klausimynas. 83 I klasių mokiniai dalyvavo apklausoje. Adaptacijos rezultatai buvo analizuojami, organizuojami I klasių mokinių susitikimai su administracija ir pagalbos mokiniui specialistais, išsiaiškintos problemos, numatyti jų sprendimo būdai, teikiamos rekomendacijos mokytojams, dirbantiems su I klasių mokiniais. Plėtojant įtraukties kultūrą, suorganizuoti 2 praktiniai užsiėmimai mokytojams ir mokiniams apie įtraukties kultūrą. Visi mokiniai ir mokytojai įsijungė į Padėkos savaitės renginius, ugdėsi asmenines kompetencijas: sužinojo apie dėkojimo kultūrą, išmoko rašyti padėkas. Sudarytos sąlygos visiems mokiniams įsijungti į gerumo akcijas: „Padėkok mokytojui“, „Pamatyk mane šalia“, „Komplimentų ir šypsenų diena“, Kalėdinis paštas“. 5 % padaugėjo mokinių, kurie teigia, kad bendraklasiai yra draugiški ir padeda vieni kitiems, kai jiems reikia pagalbos. 87 % mokyklos mokinių teigia besijaučiantys savo mokyklos šeimininkais. Sukurta asmeninio augimo ir pažangos premijos teikimo metodika. Įsteigta premija abiturientams „Proveržis“, rasti rėmėjai, 6 mokiniai teikė prašymus premijai gauti. Organizuojami tradiciniai mokyklos kultūriniai ir mokomieji renginiai, skatinantys mokymuisi palankų mikroklimatą: Žiburio“ diena, konkursas ,,Žiburys“, respublikinis konkursas J.Kazlauskui ir A.Lyberiui atminti, ,,Žiburys Music Awards“, Poezijos vakaras, Protų mūšis apie gimnazijos istoriją, Mokytojo dienos Regatoje Mero taurei, Adventinės popietės, Kalėdinės pamokos ir t.t. Gimnazijoje aktyviai veikia gimnazijos mokinių seimas (GMS), kurie organizuoja netradicinius susitikimus bei veiklas, skatinančias emocinės-socialinės kultūros augimą gimnazijoje, pvz. GMS prezidento debatai ir rinkimai, akustiniai vakarai, kitos įdomios akcijos bei renginiai. Gimnazija yra MEPA (Mokykla Europos Parlamento ambasadorė) narė, gimnazijos mokiniai dalyvauja MEPA veiklose, supažindina bendruomenės narius su ES funkcionavimu, teisės aktais, laimi konkursuose. 2024 m. MEPA mokinių komanda kartu su mokytoja vyks į Briuselį. 2.2. Laikantis bendrų susitarimų kryptingai veikti komandose. Gimnazijos bendruomenė kryptingai veikdama komandose, kurdama mokymui(si) palankią aplinką ir mikroklimatą, įgyvendino 6 tarptautinius ir 3 respublikinius projektus: „Finansinis raštingumas“ 2020-1-LT01-KA229-077899, „Griauti sienas: žmonių su negalia integravimas per įtraukųjį sportą“ 2020 KA229-7EF97451, Baltijos jūros projektas UNESCO, „Pasaulinė sniego diena“, „Europos sporto diena mokykloje“, ,,MEPA. Europos ambasadoriai“, SPR projektas „Sportuokime su džiaugsmu“, Nacionalinis projektas „Tęsk“ (Nr. 09.2.1-ESFA-V-727-01-0001), respublikinis projektas „Sportas visiems“. Šių projektų veiklos praturtina ugdymo procesą, mokiniai patobulina anglų kalbos, gamtamokslines, IKT, retorikos, ekonomikos, geografijos, IT žinias ir bendrąsias kompetencijas. Geriausiai besimokantys gimnazijos mokiniai buvo telkiami bendroms veikloms: 90% mokinių, besimokančių aukštesniuoju lygmeniu, dalyvavo jiems organizuotoje išvykoje, susitikime su administracija po I pusmečio. Buvo skatinama lyderystė ir komandinis darbas, organizuoti mokymai klasių seniūnams ir GMS nariams apie lyderystę. Vyko ne vienas renginys, kuriame buvo veikiama komandomis, laikomasi bendruomenės susitarimų. Buvo skatinamos iniciatyvos, viena iš mokinių iniciatyvų, kurią administracija aktyviai palaiko, dalyvavimas TILS projekte „Dalyvaujamasis biudžetas“, šiais metais II–III klasių komandos geriausia idėja „Burbulų stalas“ įgyvendinta – III aukšto fojė.

_____________________________