Suvestinė redakcija nuo 2019-01-01 iki 2020-12-31

Nutarimas paskelbtas: Žin. 2010, Nr. 125-6425, i. k. 1101100NUTA00001503

Lietuvos Respublikos Vyriausybė

NUTARIMAS

DĖL VALSTYBINIO EKSTREMALIŲjų SiTUACIJŲ VALDYMO PLANO PATVIRTINIMO

2010 m. spalio 20 d. Nr. 1503

Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatymo (Žin., 1998, Nr. 115-3230; 2009, Nr. 159-7207) 9 straipsnio 5 punktu, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

1. Patvirtinti Valstybinį ekstremaliųjų situacijų valdymo planą (pridedama).

2. Pripažinti netekusiais galios:

2.1. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. vasario 7 d. nutarimą Nr. 133 „Dėl Valstybinio gelbėjimo darbų organizavimo ir potvynio padarinių likvidavimo Klaipėdos apskrityje plano patvirtinimo“ (Žin., 2000, Nr. 13-328);

2.2. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. lapkričio 13 d. nutarimą Nr. 1415 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 133 „Dėl Valstybinio gelbėjimo darbų organizavimo ir potvynio padarinių likvidavimo Klaipėdos apskrityje plano patvirtinimo“ pakeitimo“ (Žin., 2003, Nr. 108-4836);

2.3. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 18 d. nutarimą Nr. 978 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 133 „Dėl Valstybinio gelbėjimo darbų organizavimo ir potvynio padarinių likvidavimo Klaipėdos apskrityje plano patvirtinimo“ pakeitimo“ (Žin., 2004, Nr. 130-4661);

2.4. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005 m. gruodžio 22 d. nutarimą Nr. 1388 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 133 „Dėl Valstybinio gelbėjimo darbų organizavimo ir potvynio padarinių likvidavimo Klaipėdos apskrityje plano patvirtinimo“ pakeitimo“ (Žin., 2005, Nr. 150-5482).

MINISTRAS PIRMININKAS	ANDRIUS KUBILIUS

VIDAUS REIKALŲ MINISTRAS	RAIMUNDAS PALAITIS

Patvirtinta

Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2010 m. spalio 20 d. nutarimu Nr. 1503

VALSTYBINIS EKSTREMALIŲjų SITUACIJŲ VALDYMO PLANAS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Valstybinis ekstremaliųjų situacijų valdymo planas (toliau – Planas) nustato materialinių ir žmogiškųjų išteklių sutelkimą ir valdymą gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai.

2. Plane vartojamos sąvokos apibrėžtos Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatyme (Žin., 1998, Nr. 115-3230; 2009, Nr. 159-7207) ir kituose Lietuvos Respublikos teisės aktuose.

3. Ministerijos ir kitos valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos, atsižvelgiant į joms priskirtos veiklos sritį, gresiančios ar susidariusios ekstremaliosios situacijos pobūdį, skirstomos į atsakingąsias ir remiančiąsias institucijas (2 priedas):

3.1. atsakingoji institucija – ministerija, kita valstybės institucija ar įstaiga, kuriai, atsižvelgiant į veiklos sritį ir gresiančios ar susidariusios valstybės lygio ekstremaliosios situacijos pobūdį, tenka atsakomybė už valstybės lygio ekstremaliosios situacijos likvidavimo ir jos padarinių šalinimo organizavimą;

3.2. remiančioji institucija – ministerija, kita valstybės institucija ar įstaiga, savivaldybės administracijos direktorius, kurie padeda atsakingajai institucijai likviduoti valstybės lygio ekstremaliąją situaciją ir šalinti jos padarinius, telkti turimus materialinius ir žmogiškuosius išteklius.

II. gresiančios VALSTYBĖS LYGIO ekstremaliosios situacijos

4. Ekstremalieji įvykiai, kurie galėtų sukelti Lietuvos Respublikoje valstybės lygio ekstremaliąsias situacijas, yra šie:

4.1. gamtinio pobūdžio – geologinis ir hidrometeorologinis (stichiniai, katastrofiniai meteorologiniai ir stichiniai, katastrofiniai hidrologiniai reiškiniai) reiškinys, įvykis, susijęs su ledo lytimis, ledų sangrūdomis, ledo laukais; žmonių ligos, vabzdžių antplūdis, gyvūnų ligos, augalų ligos ir kenkėjai, žuvų dusimas, laukinių žvėrių ir paukščių badas;

4.2. techninio pobūdžio – transporto įvykiai, susiję su jūros ar vidaus vandenų laivo naudojimu, aviacija, geležinkelių transporto ir automobilių kelių eismu ir įvykiais vežant pavojingą krovinį; įvykiai pramonėje ir energetikos sistemoje, hidrotechnikos statinio, komunalinių sistemų avarija ir ryšių paslaugų teikimo vartotojams sutrikimas;

4.3. ekologinio pobūdžio – aplinkos oro ir vandens užterštumas; dirvožemio, grunto užterštumas arba kitoks jam padarytas poveikis; tarša branduolinėmis ir (ar) radioaktyviosiomis medžiagomis ir naftos produktais;

4.4. socialinio pobūdžio – masinės riaušės ir neramumai, blokados, provokacijos, diversijos, teroro aktai, taip pat kariniai veiksmai Lietuvos Respublikos ar kaimyninės valstybės teritorijoje;

4.5. kiti ekstremalieji įvykiai – žmonių sveikatos sutrikimai, panika, traumos, mirties atvejai dėl užsikrėtimo, apsinuodijimo ar fizinio poveikio, gaisro keliamas pavojus, užsidegimo ar degimo grėsmė, pavojingas radinys, pavojus sunaikinti kultūros vertybę arba kultūros vertybės sunaikinimas; įvykis, keliantis pavojų saugomiems asmenims, saugomam objektui, Lietuvos Respublikos vadovybės rezidencijoms; kitas įvykis, dėl kurio gali susidaryti arba susidaro ekstremalioji situacija.

5. Valstybės lygio ekstremaliosios situacijos rizika nustatoma atlikus galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos analizę ir nustačius pavojų tikimybę pasiekti valstybės lygio ekstremaliosios situacijos mastą.

III. Valstybės lygio ekstremaliosios situacijos valdymo organizavimas

I. Perspėjimas ir visuomenės informavimas

6. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos (toliau – Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas) teisės aktų nustatyta tvarka perspėja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją, galimus ekstremaliosios situacijos padarinius ir jų šalinimo priemones ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus.

7. Civilinės saugos sistemos subjektai pagal kompetenciją ir teisės aktų nustatyta tvarka perspėja valstybės tarnautojus ir darbuotojus bei jų reguliavimo sričiai priklausančias institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją.

8. Gyventojams, valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms, kitoms įstaigoms ir ūkio subjektams perspėti apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją naudojama perspėjimo sistema, kuria perduodamas garsinis perspėjamasis civilinės saugos signalas, o informacija apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją perduodama per Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos programas, kitų nacionalinių, regioninių ir vietinių transliuotojų programas, taip pat per visas kitas visuomenės informavimo ar visuomenės naudojamas ryšių priemones.

9. Gyvenamųjų vietovių, kuriose nėra sirenų arba galimybių panaudoti perspėjimo sistemą, gyventojai perspėjami ir informuojami apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją turimomis ryšių ar kitomis priemonėmis, numatytomis savivaldybių ekstremaliųjų situacijų valdymo planuose.

10. Už viešosios informacijos apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją teikimą laiku teisės aktų nustatyta tvarka atsako atsakingųjų institucijų, nurodytų Plano 2 priede, vadovai ir viešosios informacijos skleidėjai.

11. Sprendimą dėl subjekto, teiksiančio viešąją informaciją visuomenei valstybės lygiu, priima Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau – Vyriausybė) ekstremalių situacijų komisijos pirmininkas, paskirdamas jį iš Plano 14 punkte nurodytų subjektų sąrašo.

12. Viešąją informaciją apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją valstybės lygiu visuomenei teikia:

12.1. Vyriausybės ekstremalių situacijų komisija;

12.2. valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovas;

12.3. valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centras;

12.4. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas.

13. Viešąją informaciją apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją valstybės lygiu visuomenei teikiantis subjektas atlieka šias funkcijas:

13.1. per visuomenės informavimo priemones teikia visuomenei viešąją informaciją apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją, galimus jos padarinius, jų šalinimo priemones ir apsisaugojimo nuo valstybės lygio ekstremaliosios situacijos būdus;

13.2. organizuoja spaudos konferencijas;

13.3. analizuoja visuomenės informavimo priemonėse pateiktą informaciją apie gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją ir rengia netinkamos informacijos paneigimo pranešimus.

14. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, negali būti teikiama informacija, kurią teikti draudžia Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymas (Žin., 1996, Nr. 71-1706; 2006, Nr. 82-3254).

II. Gelbėjimo darbų organizavimas ir veiksmų koordinavimas

15. Vadovavimas civilinės saugos sistemos pajėgoms ir veiksmų koordinavimas susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai organizuojamas vadovaujantis Vyriausybės patvirtinta gelbėjimo, paieškos ir neatidėliotinų darbų, įvykių, ekstremaliųjų įvykių ir ekstremaliųjų situacijų likvidavimo ir jų padarinių šalinimo organizavimo tvarka.

16. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai ir (ar) kai savivaldybėje esančių materialinių išteklių ir civilinės saugos sistemos pajėgų ekstremaliosioms situacijoms likviduoti ir jų padariniams šalinti nepakanka, savivaldybės ekstremaliųjų situacijų komisija teikia Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui pasiūlymus dėl Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijos sušaukimo, kurios nurodymu Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas sušaukia valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro pasitarimą.

17. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, kai civilinės saugos sistemos pajėgų ir materialinių išteklių paskirstymą reikia koordinuoti valstybės lygiu, sprendimą dėl ministerijos ar kitos valstybės institucijos ar įstaigos, nurodytos Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatymo 13 straipsnio 2 dalyje, ekstremaliųjų situacijų operacijų centro sušaukimo priima atitinkamos ministerijos ar kitos valstybės institucijos ar įstaigos, esančios Vyriausybės patvirtintame sąraše, vadovas arba jo įgaliotas asmuo.

18. Valstybės lygio veiksmų koordinavimas ir vadovavimas civilinės saugos sistemos pajėgoms atliekamas per valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centrą arba Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijos pavedimu per ministerijų, kitų valstybės institucijų, įstaigų operacijų centrus (1 priedas).

19. Kol nėra paskirtas valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovas, gelbėjimo, paieškos ir neatidėliotinus darbus organizuoja ir koordinuoja valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centras.

20. Valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovas atsako už valstybės lygio ekstremaliosios situacijos likvidavimą ir jos padarinių šalinimo organizavimą. Savivaldybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovas toliau organizuoja darbus savivaldybės lygiu, tačiau vadovaujasi valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo sprendimais ir vykdo jo nurodymus.

21. Niekas negali trukdyti valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo veiksmams arba atšaukti jo nurodymų civilinės saugos sistemos pajėgoms, dalyvaujančioms likviduojant gresiančią ar susidariusią valstybės lygio ekstremaliąją situaciją ir šalinant jos padarinius.

22. Užtrukus valstybės lygio ekstremaliosios situacijos likvidavimui, Vyriausybės ekstremalių situacijų komisija teikia Ministrui Pirmininkui pasiūlymus dėl valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo pakeitimo.

23. Vyriausybės ekstremalių situacijų komisija, susipažinusi su valstybės lygio ekstremaliosios situacijos likvidavimo ir jos padarinių šalinimo eiga, gali priimti sprendimą dėl valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro veiklos nutraukimo.

24. Valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centras savo veiklą grindžia Planu ir, atsižvelgdamas į valstybės lygio ekstremaliosios situacijos pobūdį, ministerijų ir kitų valstybės institucijų ir įstaigų, savivaldybių ekstremaliųjų situacijų valdymo planais.

25. Ministerijų ir kitų valstybės institucijų ir įstaigų ekstremaliųjų situacijų operacijų centrai savo veiklą grindžia Planu, institucijos ar įstaigos ekstremaliųjų situacijų valdymo planu ir savivaldybių ekstremaliųjų situacijų valdymo planais.

III. Ryšių organizavimas

26. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, ryšys tarp civilinės saugos sistemos subjektų palaikomas civilinės saugos sistemos subjektų turimomis ryšio priemonėmis per viešuosius ir (ar) žinybinius ryšio tinklus. Viešųjų ir privačiųjų ryšių tinklų, elektros tinklų gedimo atvejais svarbi informacija perduodama per pasiuntinius.

27. Civilinės saugos sistemos subjektas, sušaukęs ekstremaliųjų situacijų operacijų centrą, privalo susisiekti su kitais likviduojant valstybės lygio ekstremaliąją situaciją dalyvaujančiais civilinės saugos sistemos subjektais ir jiems pranešti, kokiomis ryšio priemonėmis ir kaip bus keičiamasi informacija, jei tai nėra iš anksto numatyta jų ekstremaliųjų situacijų valdymo plane.

28. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, ryšys tarp civilinės saugos sistemos subjektų palaikomas pagal Susisiekimo ministerijos patvirtintą ryšio organizavimo ypatingų aplinkybių atvejais schemą.

29. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, Susisiekimo ministerija, siekdama užtikrinti valstybės saugumą ir viešąją tvarką, įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka teikia pašto ir pasiuntinių paslaugų teikėjams privalomus nurodymus ir nustato užduotis.

30. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, už viešųjų elektroninių ryšių paslaugų kokybę atsakingi šių paslaugų teikėjai.

31. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, civilinės saugos sistemos subjektai užtikrina savo žinybinių elektroninių ryšių tinklų veikimą.

32. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, Valstybės saugumo departamentas užtikrina vyriausybinį ryšį.

33. Visi civilinės saugos sistemos subjektai privalo užtikrinti operatyvų ir nenutrūkstamą informacijos perdavimą ir priėmimą jų turimomis techninėmis elektroninio ryšio priemonėmis.

IV. Aprūpinimas materialiniais ištekliais ir jų panaudojimas

34. Valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos, kitos įstaigos, ūkio subjektai, susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, naudoja joms priklausančius materialinius išteklius. Valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centras, pradėjus telkti savivaldybių teritorijoje arba valstybėje turimus materialinius išteklius, koordinuoja visą teikiamą pagalbą.

35. Valstybės lygio ekstremaliosios situacijos atveju valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovui nustačius, kiek ir kokių papildomų materialinių išteklių reikia gelbėjimo, paieškos ir neatidėliotiniems darbams atlikti, valstybės lygio ekstremaliajai situacijai likviduoti ir jos padariniams šalinti, valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, ūkio subjektų veiklai palaikyti ir atkurti, ūkio subjektai ir kitos įstaigos, su kuriais pagal Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatyme nustatytus reikalavimus sudarytos materialinių išteklių teikimo sutartys, savivaldybės administracijos direktoriaus rašytiniu reikalavimu teikia materialinius išteklius gelbėjimo darbų vadovui arba valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovui į savivaldybės administracijos direktoriaus nurodytą vietą.

36. Neatidėliotinais atvejais, kai kyla didelis pavojus gyventojų gyvybei, sveikatai, turtui ar aplinkai, savivaldybės administracijos direktoriaus rašytiniu reikalavimu turimus materialinius išteklius gelbėjimo darbų vadovui ar valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovui į savivaldybės administracijos direktoriaus nurodytą vietą teikia visi ūkio subjektai ir kitos įstaigos.

37. Valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo nurodymu ministerijos ir kitos valstybės institucijos ir įstaigos per savo ekstremaliųjų situacijų operacijų centrus telkia turimus materialinius išteklius.

38. Išnaudojus valstybės rezerve turimus materialinius išteklius, Vyriausybės nutarimu nustatyta civilinės saugos tarptautinės pagalbos prašymo, priėmimo ir teikimo tvarka kreipiamasi tarptautinės pagalbos.

39. Kai išnaudojamos visos civilinės saugos sistemos pajėgų panaudojimo galimybės likviduojant valstybės lygio ekstremaliąją situaciją ir šalinant jos padarinius, vadovaujantis privalomų darbų atlikimo ekstremaliųjų situacijų atvejais ir kompensavimo už jų atlikimą tvarka, gyventojai, ūkio subjektai ir kitos įstaigos pasitelkiami atlikti privalomų darbų.

IV. Gyventojų apsauga gresiant ar susidarius Valstybės lygio ekstremaliajai situacijai

I. Gyventojų evakavimas

40. Gyventojų evakavimas organizuojamas Vyriausybės nustatyta gyventojų evakavimo organizavimo tvarka. Sprendimą dėl gyventojų evakavimo priima:

40.1. kai gyventojai evakuojami iš vienos savivaldybės teritorijos į kitos (negretimos) savivaldybės teritoriją:

40.1.1. savivaldybės administracijos direktorius – dėl gyventojų evakavimo iš savivaldybės teritorijos;

40.1.2. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas – dėl savivaldybės, į kurios teritoriją turi būti evakuojami gyventojai;

40.2. kai gyventojai evakuojami iš savivaldybės teritorijos į gretimos savivaldybės teritoriją, – savivaldybės, iš kurios teritorijos evakuojami gyventojai, administracijos direktorius;

40.3. kai gyventojai evakuojami vienos savivaldybės teritorijoje, – savivaldybės administracijos direktorius.

41. Gyventojų evakavimui organizuoti savivaldybėje įkuriami gyventojų surinkimo, tarpiniai gyventojų evakavimo ir gyventojų priėmimo punktai. Jų struktūra ir įkūrimo vietos numatytos savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane.

42. Atsižvelgdamas į ekstremaliosios situacijos sukeltą pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, galimą jos plitimo kryptį, savivaldybės administracijos direktorius pasirenka gyventojų evakavimo maršrutą ir nustato, per kuriuos gyventojų surinkimo, tarpinius gyventojų evakavimo ir gyventojų priėmimo punktus bus vykdomas gyventojų evakavimas.

43. Kai ekstremaliosios situacijos pobūdis nereikalauja dozimetrinės kontrolės arba sanitarinio švarinimo, gyventojai iš gyvenamosios vietos (darbo vietos) tiesiogiai arba per gyventojų surinkimo punktus evakuojami iki gyventojų priėmimo punktų (laikinai suteiktų gyvenamųjų patalpų) savivaldybės, evakuojančios gyventojus, transporto priemonėmis.

44. Kai ekstremaliosios situacijos pobūdis reikalauja dozimetrinės kontrolės arba sanitarinio švarinimo, gyventojai evakuojami šiais būdais:

44.1. iš gyvenamosios vietos (darbo vietos) tiesiogiai arba per gyventojų surinkimo punktus iki tarpinių gyventojų evakavimo punktų – savivaldybės, evakuojančios gyventojus, transporto priemonėmis;

44.2. nuo tarpinių gyventojų evakavimo punktų iki gyventojų priėmimo punktų (laikinai suteiktų gyvenamųjų patalpų) – savivaldybių, priimančių evakuojamus gyventojus, transporto priemonėmis.

45. Paskelbus evakavimo pradžią, gyventojai, kurie turi galimybę evakuotis savarankiškai, išklausę informaciją apie evakavimą per visuomenės informavimo priemones, evakuojasi nuosavomis transporto priemonėmis.

46. Policija užtikrina viešąją tvarką gyventojų susitelkimo, įsodinimo į transportą, išlaipinimo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, gyventojų evakavimo maršrutuose, tvarko evakuotų gyventojų apskaitą, kontroliuoja ir reguliuoja transporto ir pėsčiųjų kolonų eismą nustatytais maršrutais, organizuoja transporto kolonų palydą, nustatyta tvarka registruoja evakuotus gyventojus laikinojo apgyvendinimo vietose.

47. Gyventojų evakavimo ir priėmimo komisija organizuoja savivaldybių transporto priemonių paskirstymą gyventojų surinkimo punktams, šių transporto priemonių kolonų palydą, apsaugą ir informacijos apie gyventojų evakavimą teikimą visuomenei.

48. Kai neužtenka transporto priemonių gyventojams evakuoti savivaldybėje, Susisiekimo ministerija organizuoja papildomų transporto priemonių gyventojams evakuoti pasitelkimą.

49. Sprendimą dėl gyventojų grįžimo į gyvenamąsias vietas, nustačius, kad ekstremaliosios situacijos sukelto pavojaus gyventojų gyvybei ar sveikatai nebėra, priima:

49.1. kai gyventojai buvo evakuoti į kitos savivaldybės teritoriją, – savivaldybės, į kurios teritoriją grąžinami gyventojai, administracijos direktorius;

49.2. kai gyventojai buvo evakuoti vienos savivaldybės teritorijoje, – savivaldybės administracijos direktorius.

50. Gyventojų grįžimą į nuolatines gyvenamąsias vietas organizuoja tos savivaldybės, į kurios teritoriją grąžinami gyventojai, gyventojų evakavimo ir priėmimo komisija.

51. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo (Žin., 1998, Nr. 49-1325) 18 straipsniu ir Lietuvos kariuomenės ir Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos sąveikos ekstremalių situacijų taikos metu atvejais planu (Žin., 2009, Nr. 80-3348) (toliau – sąveikos planas), gyventojų evakavimui organizuoti ir vykdyti gali būti pasitelkiami kariniai vienetai.

II. Aprūpinimas asmeninės apsaugos priemonėmis

52. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas organizuoja gyventojų, kurie atlieka gelbėjimo, paieškos darbus ekstremaliosios situacijos židinyje, ir papildomą civilinės saugos sistemos pajėgų, kurios ekstremaliosios situacijos židinyje atlieka gelbėjimo, paieškos ir neatidėliotinus darbus, likviduoja valstybės lygio ekstremaliąsias situacijas ir šalina jų padarinius, aprūpinimą asmeninės apsaugos priemonėmis iš Lietuvos Respublikos valstybės rezervo civilinės saugos priemonių atsargų.

53. Ūkio subjektuose, kitose įstaigose už darbuotojų aprūpinimą asmeninės apsaugos priemonėmis atsako ūkio subjekto, kitos įstaigos vadovas.

III. Socialinės, psichologinės pagalbos, švietimo ir kitų būtiniausių paslaugų teikimas

54. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija organizuoja socialinę pagalbą evakuotiems ir nukentėjusiems gyventojams.

55. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Sveikatos apsaugos ministerija, Švietimo ir mokslo ministerija, savivaldybių administracijų direktoriai pagal kompetenciją valstybės lygio ekstremaliųjų situacijų atvejais organizuoja psichologinės pagalbos teikimą.

56. Švietimo ir mokslo ministerija organizuoja evakuotų mokyklinio amžiaus vaikų švietimą ir mokymą.

57. Teisės aktų nustatyta tvarka būtiniausios paslaugos (aprūpinimas maistu, geriamuoju vandeniu, švariais drabužiais ir kita) nemokamai teikiamos nukentėjusiems gyventojams valstybės lygio ekstremaliosios situacijos atveju evakuotiems iš pavojingų teritorijų ir apgyvendintiems laikinojo apgyvendinimo vietoje. Sprendimą dėl nemokamai teikiamų būtiniausių paslaugų kitiems gyventojams ir šias paslaugas teikiančių civilinės saugos sistemos subjektų Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijos teikimu priima Vyriausybė.

58. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, teikti psichologinės pagalbos nukentėjusiems gyventojams vadovaujantis sąveikos planu prireikus gali būti pasitelkiama Lietuvos kariuomenės Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba.

59. Prireikus Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugija ir kitos nevyriausybinės organizacijos pagal galimybes gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai teikia nukentėjusiems gyventojams psichologinę ir socialinę pagalbą.

V. Viešosios tvarkos palaikymas

60. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, viešąją tvarką užtikrina policijos pajėgos ir, esant Plano 70 punkte nurodytiems veiksmams, pasitelkiamos Viešojo saugumo tarnybos prie Vidaus reikalų ministerijos pajėgos.

61. Policijos pajėgos savo veiksmus derina su valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovu ir, vykdydamos jo nurodymus, saugo ekstremaliosios situacijos židinį, užtikrina viešąją tvarką ir asmenų saugumą gyventojų susitelkimo vietose vykstant evakavimo ir gelbėjimo darbams.

62. Siekdamos palengvinti civilinės saugos sistemos pajėgų darbą atliekant gelbėjimo darbus, apsaugant nuo pavojaus gyventojus ir rūpinantis išlikusiais gyvaisiais, policijos pajėgos kontroliuoja civilinės saugos sistemos pajėgų ir kitų asmenų patekimą į ekstremaliosios situacijos židinio teritoriją.

63. Eismui reguliuoti ekstremaliosios situacijos židinyje, jos prieigose ir evakuacijos maršrutuose policijos pajėgos išstato laikinus kontrolės postus, duoda nurodymus kelių priežiūros tarnyboms dėl kelio ženklų pastatymo nurodytose vietose. Postų vietą nustato pirmasis į ekstremaliosios situacijos židinio vietą atvykęs policijos pareigūnas, suderinęs su gelbėjimo darbų vadovu arba valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovu.

64. Policijos pajėgos teikia pagalbą asmens ar visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojams, esant būtinybei patekti į asmens būstą be jo sutikimo; organizuoja technikos, vykstančios dirbti į ekstremaliosios situacijos židinį, ir evakuojamųjų palydą.

65. Policijos pajėgos tvarko evakuotų gyventojų apskaitą ir teikia duomenis apie laikinai įregistruotus gyventojus valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centrui.

66. Policijos pajėgos užtikrina valstybės, savivaldybių ir privataus turto apsaugą pavojaus zonoje ir evakuotose teritorijose.

67. Policijos pajėgos renka informaciją apie aukas, identifikuoja žuvusiuosius ir organizuoja jų išgabenimą iš įvykio vietos, prireikus pradeda ikiteisminį tyrimą.

68. Policijos pajėgos renka, registruoja ir analizuoja informaciją, reikalingą policijos veiksmams koordinuoti valstybės lygio ekstremaliosios situacijos atveju, keičiasi šia informacija su kitomis civilinės saugos sistemos pajėgomis, dalyvaujančiomis likviduojant valstybės lygio ekstremaliosios situacijos padarinius.

69. Valstybės sienos apsaugos tarnyba kartu su kitomis kompetentingomis institucijomis ir įstaigomis dalyvauja vykdant paieškos ir gelbėjimo darbus pasienio vidaus vandenyse, ieško pasiklydusių (dingusių) asmenų, žvalgo ekstremaliosios situacijos židinį iš oro, stebi radiacijos foną ir padeda policijos pareigūnams užtikrinti arba savarankiškai kontroliuoja civilinės saugos sistemos pajėgų ir kitų tarnybų patekimą į ekstremaliosios situacijos židinį, palaiko viešąją tvarką ir užtikrina eismo saugumą ekstremaliosios situacijos židinyje, renka ir sistemina informaciją apie nukentėjusius ir žuvusius gyventojus, nustato žuvusiųjų tapatybę ir organizuoja jų išgabenimą iš ekstremaliosios situacijos židinio pasienio ruože ir kituose Valstybės sienos apsaugos tarnybos prie Vidaus reikalų ministerijos kontroliuojamuose ar saugomuose objektuose.

70. Viešojo saugumo tarnybos prie Vidaus reikalų ministerijos pajėgos, esant veiksmams, kuriais šiurkščiai pažeidžiama viešoji tvarka (masiniai neramumai, grupiniai veiksmai, kuriais pažeidžiama viešoji tvarka ar priešinamasi civilinės saugos sistemos pajėgoms) ekstremaliosios situacijos židinyje, jo prieigose ir evakuacijos maršrutuose, atkuria ir (ar) užtikrina viešąją tvarką.

71. Trūkstant civilinės saugos sistemos pajėgų, valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo sprendimu viešosios tvarkos palaikyti, eismo saugumo, judėjimo kontrolės ir kitoms teisės aktuose nustatytoms funkcijoms užtikrinti, vadovaujantis sąveikos planu, į pagalbą civilinės saugos sistemos pajėgoms gali būti pasitelkiami kariniai vienetai.

VI. Sveikatos priežiūros organizavimas

72. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančių asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų pajėgos teikia sveikatos priežiūros paslaugas.

73. Sveikatos apsaugos ministerija valstybės lygio ekstremaliųjų situacijų atvejais:

73.1. koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

73.2. Vyriausybei priėmus sprendimą dėl valstybės medicinos rezervo išteklių panaudojimo, organizuoja valstybės medicinos rezervo paskirstymą.

74. Savivaldybės gydytojas ekstremaliųjų situacijų atvejais koordinuoja savivaldybės sveikatos priežiūros įstaigų veiklą.

75. Susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigos veikia pagal ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, parengtus atsižvelgiant į Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento direktoriaus patvirtintas ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo metodines rekomendacijas ir sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas sveikatos priežiūros įstaigų pasirengimo veiklai ir veiklos ekstremaliosiomis situacijomis plano rengimo metodines rekomendacijas.

76. Visuomenės sveikatos priežiūros priemonės (biologinės, cheminės, radiologinės, kitos) įvairaus pobūdžio ekstremaliųjų situacijų atvejais vykdomos vadovaujantis Lietuvos Respublikos žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymu (Žin., 1996, Nr. 104-2363; 2001, Nr. 112-4069), Lietuvos Respublikos radiacinės saugos įstatymu (Žin., 1999, Nr. 11-239) ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

77. Ekstremaliųjų įvykių ir ekstremaliųjų situacijų atvejais priešgaisrinės gelbėjimo įstaigos dalyvauja teikiant pirmąją ir skubiąją medicinos pagalbą, vadovaudamosi sveikatos apsaugos ministro 2010 m. kovo 16 d. įsakymu Nr. V-194 „Dėl Priešgaisrinių gelbėjimo įstaigų dalyvavimo teikiant pirmąją ir skubiąją medicinos pagalbą tvarkos aprašo patvirtinimo“ (Žin., 2010, Nr. 33-1579).

78. Gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, pirmąją ir skubiąją medicinos pagalbą teikia greitosios medicinos pagalbos paslaugas teikiančios įstaigos ir įmonės, stacionariosios, o prireikus ir ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros įstaigos.

79. Vadovaudamasi sąveikos planu, Lietuvos kariuomenės Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba dalyvauja teikiant sveikatos priežiūros paslaugas.

80. Vadovaujantis sveikatos apsaugos ministro 2010 m. balandžio 19 d. įsakymu Nr. V-303 „Dėl Nevyriausybinių organizacijų pasitelkimo asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimui užtikrinti krizių ir ekstremaliųjų situacijų atvejais tvarkos aprašo patvirtinimo“ (Žin., 2010, Nr. 55-2694) ir sąveikos planais, Lietuvos Raudonojo Kryžiaus draugija ir kitos nevyriausybinės organizacijos pagal galimybes, gresiant ar susidarius valstybės lygio ekstremaliajai situacijai, prireikus pasitelkiamos sveikatos priežiūros paslaugoms teikti.

VII. CIVILINĖS SAUGOS TARPTAUTINĖS PAGALBOS PRAŠYMAS IR priėmimas gresiant Ar susidarius valstybės lygio EKSTREMALiajai SITUACIJai

81. Kai valstybės lygio ekstremaliosios situacijos padariniams likviduoti šalies materialinių išteklių, civilinės saugos sistemos ir Lietuvos kariuomenės pajėgų nepakanka arba jų nėra, kreipiamasi pagalbos į užsienio valstybes, su kuriomis pasirašyti tarpvyriausybiniai abipusės pagalbos susitarimai, kitas užsienio valstybes ir (ar) tarptautines organizacijas.

82. Valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovas per valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centrą informuoja Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijos pirmininką apie materialinių išteklių ir civilinės saugos sistemos pajėgų, reikalingų ekstremaliųjų situacijų, ekstremaliųjų įvykių padariniams likviduoti, poreikį. Vyriausybės ekstremalių situacijų komisija, išnagrinėjusi valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo prašymą, teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl kreipimosi pagalbos į užsienio valstybes ar tarptautines organizacijas.

83. Vyriausybei priėmus sprendimą kreiptis pagalbos, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas perduoda kreipimąsi užsienio valstybėms ir (ar) tarptautinėms organizacijoms. Užsienio reikalų ministerija papildomai išplatina kreipimąsi diplomatiniais kanalais.

84. Valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centras, vadovaudamasis civilinės saugos tarptautinės pagalbos prašymo, priėmimo ir teikimo tvarka, koordinuoja civilinės saugos tarptautinės pagalbos priėmimą.

85. Savivaldybių ekstremaliųjų situacijų operacijų centrai koordinuoja civilinės saugos tarptautinės pagalbos priemonių paskirstymą savivaldybėse.

VIII. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

86. Atsakingosios institucijos, nurodytos Plano 2 priede, rengia ir tvirtina savo ekstremaliųjų situacijų valdymo planus.

_________________

Valstybinio ekstremaliųjų situacijų

valdymo plano

1 priedas

Valstybės lygio Ekstremaliosios situacijos valdymo schema

_________________

Valstybinio ekstremaliųjų situacijų

valdymo plano

2 priedas

valstybės lygio ekstremaliųjų situacijų valdymo organizavimas

1. Epifitotija, kenksmingos augalų ligos ir kenkėjai

Atsakingoji institucija –	Žemės ūkio ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

1.1. Žemės ūkio ministerija:

1.1.1. organizuoja augalų ligų ar kenkėjų židinių lokalizavimą, nustato jų pobūdį;

1.1.2. organizuoja ir koordinuoja priemones ekstremaliajai situacijai ir jos padariniams likviduoti;

1.2. Aplinkos ministerija:

1.2.1. užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

1.2.2. teikia pasiūlymus ir metodinę pagalbą suinteresuotoms institucijoms;

1.3. savivaldybės administracijos direktorius:

1.3.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

1.3.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus.

2. Miškų gaisrai

Atsakingoji institucija –	Aplinkos ministerija

Remiančiosios institucijos:	Energetikos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Susisiekimo ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

2.1. Aplinkos ministerija:

2.1.1. taiko visas būtinas prevencines priemones ir organizuoja gaisrų gesinimo technikos miškų gaisrams gesinti panaudojimą;

2.1.2. organizuoja aplinkos taršos tyrimus, taršos poveikio aplinkai masto ir aplinkai padarytos žalos nustatymą, atlieka teršalų sklaidos prognozes ir teikia jas institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

2.1.3. užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

2.2. Energetikos ministerija organizuoja priemones, užtikrinančias būtiną energijos ir kuro tiekimą esant ekstremaliai energetikos padėčiai;

2.3. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, telkia karinius vienetus padėti gesinti miškų (durpynų) gaisrus, vykdyti žvalgybą iš oro kilus miškų ir durpynų gaisrams;

2.4. Susisiekimo ministerija:

2.4.1. teikia Lietuvos Respublikos Vyriausybei (toliau – Vyriausybė) pasiūlymus dėl transporto pateikimo, maršrutų ir automobilių kolonų sudarymo gaisro teritorijose;

2.4.2. koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

2.5. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

2.6. Vidaus reikalų ministerija:

2.6.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, gyventojų ir turto gelbėjimą, kitus gelbėjimo darbus;

2.6.2. organizuoja eismo reguliavimą gaisro teritorijoje;

2.6.3. organizuoja ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

2.6.4. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą gyventojų susitelkimo, įlaipinimo į transportą, išlaipinimo iš jo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, evakuojamųjų vežimo maršrutuose;

2.6.5. organizuoja, koordinuoja evakuotų gyventojų registravimą laikinojo apgyvendinimo vietose, jų apskaitos tvarkymą;

2.6.6. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus įveda specialių leidimų sistemą;

2.7. savivaldybės administracijos direktorius:

2.7.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

2.7.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

2.7.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

3. Gaisrai ir (ar) sprogimai, kurie gali sukelti daugelio gyventojų sužalojimus ir dėl kurių gali prireikti evakuoti gyventojus

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Energetikos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Susisiekimo ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Švietimo ir mokslo ministerija

Ūkio ministerija

Valstybės saugumo departamentas

savivaldybės administracijos direktorius

3.1. Vidaus reikalų ministerija:

3.1.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, gyventojų ir turto gelbėjimą, kitus gelbėjimo darbus;

3.1.2. organizuoja ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

3.1.3. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą gyventojų susitelkimo, įlaipinimo į transportą, išlaipinimo iš jo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, evakuojamųjų vežimo maršrutuose;

3.1.4. organizuoja, koordinuoja evakuotų gyventojų registravimą laikinojo apgyvendinimo vietose, jų apskaitos tvarkymą;

3.1.5. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus įveda specialių leidimų sistemą;

3.2. Aplinkos ministerija:

3.2.1. organizuoja aplinkos taršos tyrimus, taršos poveikio aplinkai masto ir aplinkai padarytos žalos nustatymą, atlieka teršalų sklaidos prognozes ir teikia jas institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

3.2.2. organizuoja į aplinką patekusių cheminių medžiagų sudėties nustatymą, jų identifikavimą, teikia trumpalaikę galimos poveikio zonos prognozę;

3.2.3. užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

3.3. Energetikos ministerija organizuoja priemones, užtikrinančias būtiną energijos ir kuro tiekimą esant ekstremaliai energetikos padėčiai;

3.4. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu:

3.4.1. organizuoja transporto materialiniams techniniams ištekliams, žmonėms ir reikalingai įrangai vežti tiekimą;

3.4.2. telkia karinius vienetus padėti įrengti ir prižiūrėti mobiliuosius sanitarinio švarinimo punktus pagrindinių evakavimo maršrutų tarpiniuose gyventojų evakavimo punktuose;

3.5. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl socialinės pagalbos ir garantijų suteikimo evakuotiems ir nukentėjusiems gyventojams;

3.6. Susisiekimo ministerija:

3.6.1. organizuoja geležinkelio, oro transporto panaudojimą gyventojams iš pavojingos zonos evakuoti;

3.6.2. organizuoja kelių priežiūrą gyventojų evakavimo maršrutuose;

3.6.3. koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

3.6.4. organizuoja centralizuotą oro transporto naudojimą valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų vadovo reikmėms;

3.7. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

3.8. Švietimo ir mokslo ministerija suteikia švietimo įstaigoms visokeriopą informaciją apie evakavimą, organizuoja pavaldžiose įstaigose dirbančių asmenų evakavimą ir jų darbą naujoje vietoje;

3.9. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

3.10. Valstybės saugumo departamentas teroro akto metu pagal kompetenciją vykdo operatyvinius veiksmus;

3.11. savivaldybės administracijos direktorius:

3.11.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

3.11.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

3.11.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

4. Teršalų išsiliejimas pakrantėje

Atsakingoji institucija –	Aplinkos ministerija

Remiančiosios institucijos:	Krašto apsaugos ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

4.1. Aplinkos ministerija:

4.1.1. organizuoja aplinkos taršos tyrimus, taršos poveikio aplinkai masto ir aplinkai padarytos žalos nustatymą, atlieka teršalų sklaidos prognozes ir teikia jas institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

4.1.2. koordinuoja ir kontroliuoja užterštos teritorijos tvarkymo darbų vykdymą ir aplinkos būklės atkūrimą;

4.1.3. užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

4.2. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

4.3. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

4.4. Vidaus reikalų ministerija teisės aktų nustatyta tvarka pagal kompetenciją organizuoja teršimo incidentų likvidavimo darbus ir viešosios tvarkos užtikrinimą;

4.5. savivaldybės administracijos direktorius:

4.5.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

4.5.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

4.5.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

5. Masiniai neramumai

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Krašto apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

5.1. Vidaus reikalų ministerija organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą ir eismo reguliavimą masinių neramumų metu;

5.2. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali pasitelkti karinius vienetus;

5.3. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

5.4. savivaldybės administracijos direktorius:

5.4.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

5.4.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

5.4.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

6. Transporto įvykiai, susiję su jūros ar vidaus vandenų laivo naudojimu, aviacija, geležinkelių transporto ir automobilių kelių eismu ir įvykiais vežant pavojingą krovinį

Atsakingoji institucija –	Susisiekimo ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Radiacinės saugos centras

savivaldybės administracijos direktorius

6.1. Susisiekimo ministerija:

6.1.1. dalyvauja likviduojant gaivalinių nelaimių, avarijų padarinius, organizuojant žmonių paieškos ir gelbėjimo darbus (išskyrus vandens transportą);

6.1.2. koordinuoja visų rūšių transporto sąveiką;

6.1.3. organizuoja eismo įvykių (išskyrus kelių transportą) tyrimą ir apskaitą, analizuoja jų priežastis;

6.1.4. organizuoja laikinųjų kelių tiesimą, kad būtų užtikrinti gelbėjimo pajėgų veiksmai;

6.1.5. koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

6.2. Aplinkos ministerija:

6.2.1. organizuoja aplinkos taršos tyrimus, taršos poveikio aplinkai masto ir aplinkai padarytos žalos nustatymą, atlieka teršalų sklaidos prognozes ir teikia jas institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

6.2.2. užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

6.3. Aplinkos ministerija ir Sveikatos apsaugos ministerija prireikus organizuoja cheminės taršos sudėties nustatymą, nuodingųjų medžiagų poveikio ekspertizę, teikia taršos sklidimo prognozę;

6.4. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, kitais įstatymų nustatyta tvarka patvirtintais planais, telkia kitoms institucijoms į pagalbą karinius vienetus, vykdo žmonių paieškos ir gelbėjimo, teršimo incidentų likvidavimo darbus jūroje;

6.5. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl socialinės pagalbos ir garantijų evakuotiems ir nukentėjusiems gyventojams suteikimo;

6.6. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

6.7. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

6.8. Vidaus reikalų ministerija:

6.8.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, kitus gelbėjimo darbus;

6.8.2. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą, ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

6.8.3. organizuoja žmonių paieškos ir gelbėjimo, teršimo incidentų likvidavimo darbus sausumoje ir Kuršių mariose;

6.8.4. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo ar paieškos darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus organizuoja specialių leidimų sistemos įvedimą;

6.8.5. organizuoja gyventojų, kurie atlieka gelbėjimo, paieškos darbus ekstremaliosios situacijos židinyje, ir civilinės saugos sistemos pajėgų, kurios ekstremaliosios situacijos židinyje atlieka gelbėjimo, paieškos ir neatidėliotinus darbus, likviduoja ekstremaliąsias situacijas ir šalina jų padarinius, aprūpinimą asmeninės apsaugos priemonėmis iš valstybės rezervo civilinės saugos priemonių atsargų;

6.9. Radiacinės saugos centras:

6.9.1. teikia skubią specializuotą techninę konsultaciją ir pagalbą;

6.9.2. nustato visų valstybės ir savivaldybių institucijų, atliekančių gelbėjimo, paieškos ir tvarkymo darbus, darbuotojams reikalavimus, kokių radiacinės saugos priemonių jie turi laikytis, kontroliuoja, kaip vykdomi šie reikalavimai;

6.9.3. organizuoja ir atlieka radiologinius (dozimetrinius, spektrometrinius, paviršiaus taršos) tyrimus;

6.9.4. vertina radiologinius (dozimetrinius, spektrometrinius, paviršiaus taršos) tyrimų rezultatus ir jų pagrindu teikia pasiūlymus dėl gyventojų, darbuotojų ir aplinkos apsaugos nuo žalingo jonizuojančiosios spinduliuotės poveikio, teikia išvadas, pasiūlymus ir nustato reikalavimus dėl jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinių ir užterštų objektų tvarkymo;

6.9.5. vykdo darbų užterštoje zonoje valstybinę radiacinės saugos kontrolę ir priežiūrą; kontroliuoja taršos šalinimo eigą ir kokybę;

6.9.6. kontroliuoja, kad būtų vykdoma darbus atliekančių specialistų individualios apšvitos dozimetrinė ir jų asmeninės apsaugos bei techninių priemonių taršos radioaktyviosiomis medžiagomis kontrolė;

6.9.7. išgabenus jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinius, įvertina dirbusių žmonių, naudotos įrangos ir aplinkos taršą radioaktyviosiomis medžiagomis;

6.9.8. atlikus radioaktyviosios taršos matavimus, leidžia iš jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinių buvimo vietos išnešti įrangą ar kitus daiktus, išvykti dezaktyvuotiems žmonėms;

6.9.9. prireikus organizuoja apšvitintų žmonių siuntimą į atitinkamas asmens sveikatos priežiūros įstaigas;

6.9.10. priima galutinį sprendimą, kuriuo konstatuoja, kad jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniai ar užteršti objektai yra tinkamai sutvarkyti ir toliau taikyti radiacinės saugos priemones netikslinga;

6.9.11. informuoja radioaktyviųjų atliekų tvarkytoją, kad būtina paimti, išvežti, sutvarkyti ir saugoti jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinius ir tvarkyti užterštus objektus, pateikia pirminę informaciją apie jų fizines charakteristikas ir radiacinės būklės įvertinimą (lygiavertės dozės galią, radionuklidą ir kita); išduoda leidimą gabenti radioaktyviąsias medžiagas;

Punkto pakeitimai:

Nr. 1345, 2018-12-19, paskelbta TAR 2018-12-28, i. k. 2018-21789

6.10. savivaldybės administracijos direktorius:

6.10.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

6.10.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

6.10.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

7. Pavojingos ar ypač pavojingos užkrečiamosios ligos (epidemijos ir (ar) pandemijos, bioterorizmas)

Atsakingoji institucija –	Sveikatos apsaugos ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Švietimo ir mokslo ministerija

Ūkio ministerija

Užsienio reikalų ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

savivaldybės administracijos direktorius

7.1. Sveikatos apsaugos ministerija:

7.1.1. koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

7.1.2. įvertina susidariusią ekstremaliąją situaciją, nustato pavojų žmonių sveikatai ir gyvybei;

7.1.3. atlieka funkcijas, susijusias su užkrečiamųjų ligų nustatymu, užkrėstų teritorijų ar karantino skelbimu ir (ar) atšaukimu, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymu;

7.1.4. Vyriausybei priėmus sprendimą dėl valstybės medicinos rezervo išteklių panaudojimo, organizuoja valstybės medicinos rezervo paskirstymą;

7.1.5. organizuoja epidemiologinį tyrimą ir dalyvauja organizuojant kontrolės (valdymo) priemones;

7.1.6. kontroliuoja, kaip užkrėstoje teritorijoje taikomos kontrolės (valdymo) priemonės, ir vertina jų veiksmingumą;

7.1.7. koordinuoja medicininę-karantininę kontrolę pasienio kontrolės punktuose, siekdama apsaugoti Lietuvos Respublikos teritoriją nuo užkrečiamųjų ligų, taršos įvežimo ir išplitimo ar kito biologinės kilmės įvykio;

7.2. Aplinkos ministerija užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

7.3. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

7.4. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl socialinės pagalbos ir garantijų evakuotiems ir nukentėjusiems gyventojams suteikimo;

7.5. Švietimo ir mokslo ministerija, remdamasi Sveikatos apsaugos ministerijos rekomendacijomis, nustato ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo įstaigoms ir kitoms švietimo įstaigoms priemones, būtinas ugdymo (mokymo) procesui užkrėstoje teritorijoje organizuoti arba jam nutraukti;

7.6. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

7.7. Užsienio reikalų ministerija iš kompetentingų institucijų gautą informaciją apie ekstremaliąją situaciją perduoda visoms užsienio valstybių diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms Lietuvos Respublikoje;

7.8. Vidaus reikalų ministerija:

7.8.1. organizuoja teritorijų, kurioms taikomas karantino režimas, ribų apsaugą ir viešosios tvarkos palaikymą, organizuoja ir vykdo pasimetusių ir pasiklydusių asmenų paiešką;

7.8.2. valstybės lygiu organizuoja ekstremaliosios situacijos lokalizavimą, žmonių ir turto gelbėjimą, padarinių šalinimą užkrėstoje teritorijoje;

7.8.3. pagal savo veiklos sritį planuoja civilinės saugos priemones, kaip optimaliai panaudoti valstybės išteklius šalies ūkio gyvybingumui ekstremaliosios situacijos atveju palaikyti, ekstremaliosios situacijos židiniams lokalizuoti ir jos padariniams šalinti;

7.8.4. koordinuoja civilinės saugos sistemos pajėgų ir kitų tarnybų patekimą į ekstremaliojo įvykio židinio teritoriją;

7.8.5. renka ir apdoroja informaciją apie aukas, organizuoja žuvusių gyventojų atpažinimą ir tapatybės nustatymą;

7.8.6. palaiko Vyriausybės nustatytą karantino režimą, padeda valdyti ekstremaliąją situaciją užkrėstoje teritorijoje;

7.9. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba organizuoja vandens, gyvūninių ir negyvūninių maisto produktų, pašarų laboratorinių tyrimų atlikimą ir rizikos vertinimą;

7.10. savivaldybės administracijos direktorius:

7.10.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

7.10.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

7.10.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

8. Sausra (kaitra)

Atsakingoji institucija –	Žemės ūkio ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

savivaldybės administracijos direktorius

8.1. Žemės ūkio ministerija:

8.1.1. organizuoja ir koordinuoja priemones dėl gyvulių, žemės ūkio ir maisto produktų, augalų ir pašarų apsaugos susidarius ekstremaliajai situacijai;

8.1.2. nustato specialiąsias apsaugos ir nelaimių padarinių šalinimo priemones, privalomas visiems žemės valdytojams, savininkams ir naudotojams;

8.1.3. teikia metodines rekomendacijas ūkininkams ir žemės ūkio subjektams dėl gyvulių, augalų ir pašarų apsaugos susidarius ekstremaliajai situacijai;

8.1.4. prireikus teikia pasiūlymus dėl kompensavimo už patirtus nuostolius mechanizmo;

8.2. Aplinkos ministerija užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

8.3. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

8.4. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

8.5. Vidaus reikalų ministerija koordinuoja gaisrų gesinimą, gyventojų ir turto gelbėjimą, kitus gelbėjimo darbus;

8.6. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba organizuoja vandens, gyvūninių ir negyvūninių maisto produktų, pašarų laboratorinių tyrimų atlikimą ir rizikos vertinimą;

8.7. savivaldybės administracijos direktorius:

8.7.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

8.7.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

8.7.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

9. Speigas (didelis šaltis)

Atsakingoji institucija –	Energetikos ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Žemės ūkio ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

9.1. Energetikos ministerija:

9.1.1. organizuoja priemones, užtikrinančias būtiną energijos ir kuro tiekimą esant ekstremaliai energetikos padėčiai;

9.1.2. teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl energetikos įmonių administravimo perėmimo, kol truks ekstremali energetikos padėtis, jeigu jos nevykdo Vyriausybės, jos įgaliotų institucijų nurodymų;

9.1.3. teikia pasiūlymus Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijai dėl leidimo importuoti, gaminti, parduoti ir vartoti neatitinkančius šalyje galiojančių privalomųjų kokybės rodiklių, aplinkosaugos reikalavimų ar standartų naftos produktus ar kitą kurą ekstremalios energetikos padėties atveju;

9.2. Aplinkos ministerija užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

9.3. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

9.4. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

9.5. Vidaus reikalų ministerija:

9.5.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, gyventojų ir turto gelbėjimą, kitus gelbėjimo darbus;

9.5.2. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą, ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

9.6. Žemės ūkio ministerija:

9.6.1. teikia metodines rekomendacijas žemės ūkio subjektams ekstremaliosios situacijos atveju;

9.6.2. dalyvauja organizuojant ir koordinuojant apsaugos nuo ekstremaliųjų situacijų ir jų padarinių likvidavimo priemones;

9.6.3. teikia pasiūlymus dėl kompensavimo už patirtus nuostolius mechanizmo;

9.7. savivaldybės administracijos direktorius:

9.7.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

9.7.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

9.7.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

10. Uraganas

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Energetikos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Susisiekimo ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Ūkio ministerija

Žemės ūkio ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

10.1. Vidaus reikalų ministerija:

10.1.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, gyventojų ir turto gelbėjimą, kitus gelbėjimo darbus;

10.1.2. organizuoja ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

10.1.3. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą gyventojų susitelkimo, įlaipinimo į transportą, išlaipinimo iš jo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, evakuojamųjų vežimo maršrutuose;

10.1.4. organizuoja, koordinuoja ir užtikrina evakuotų gyventojų registravimą laikinojo apgyvendinimo vietose, jų apskaitos tvarkymą;

10.1.5. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus įveda specialių leidimų sistemą;

10.2. Aplinkos ministerija užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

10.3. Energetikos ministerija organizuoja priemones, užtikrinančias būtiną energijos ir kuro tiekimą esant ekstremaliai energetikos padėčiai;

10.4. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

10.5. Susisiekimo ministerija koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

10.6. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

10.7. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų panaudojimą;

10.8. Žemės ūkio ministerija:

10.8.1. teikia metodines rekomendacijas žemės ūkio subjektams ekstremaliosios situacijos atveju;

10.8.2. dalyvauja organizuojant ir koordinuojant apsaugos ir padarinių likvidavimo priemones;

10.8.3. teikia pasiūlymus dėl kompensavimo už patirtus nuostolius mechanizmo;

10.9. savivaldybės administracijos direktorius:

10.9.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

10.9.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

10.9.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

11. Potvynis

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Energetikos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Susisiekimo ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Švietimo ir mokslo ministerija

Ūkio ministerija

Žemės ūkio ministerija

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

savivaldybės administracijos direktorius

11.1. Vidaus reikalų ministerija:

11.1.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, žmonių paiešką, gelbėjimą ir skubų iškeldinimą iš ekstremaliųjų situacijų židinių;

11.1.2. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą gyventojų susitelkimo, įlaipinimo į transportą, išlaipinimo iš jo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, evakuojamųjų vežimo maršrutuose;

11.1.3. organizuoja potvynio zonoje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

11.1.4. organizuoja žuvusiųjų atpažinimą, dingusių asmenų apskaitą ir paiešką;

11.1.5. nustatyta tvarka registruoja evakuotus gyventojus laikinojo apgyvendinimo vietose;

11.1.6. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus įveda specialių leidimų sistemą;

11.2. Aplinkos ministerija:

11.2.1. potvynio metu susidarius sąlygoms, dėl kurių galima aplinkos tarša, organizuoja aplinkos taršos tyrimus, taršos poveikio aplinkai masto ir aplinkai padarytos žalos nustatymą, atlieka teršalų sklaidos prognozes ir teikia jas institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

11.2.2. užtikrina stichinių ir katastrofinių hidrometeorologinių reiškinių stebėseną, duomenų perdavimą ir išankstinį perspėjimą;

11.2.3. organizuoja stichinių ir katastrofinių hidrometeorologinių reiškinių kadastro tvarkymą;

11.3. Energetikos ministerija organizuoja priemones, užtikrinančias būtiną energijos ir kuro tiekimą esant ekstremaliai energetikos padėčiai;

11.4. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

11.5. Susisiekimo ministerija koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

11.6. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija rengia ir teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl socialinės pagalbos suteikimo nukentėjusiems nuo potvynio ir evakuotiems iš potvynio zonos asmenims;

11.7. Sveikatos apsaugos ministerija:

11.7.1. sustiprina užkrečiamųjų ligų epidemiologinę priežiūrą ir kontrolę;

11.7.2. koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

11.8. Švietimo ir mokslo ministerija organizuoja evakuotų mokyklinio amžiaus vaikų švietimą ir mokymą;

11.9. Ūkio ministerija koordinuoja valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų naudojimą;

11.10. Žemės ūkio ministerija:

11.10.1. teikia metodines rekomendacijas žemės ūkio subjektams ekstremaliosios situacijos atveju;

11.10.2. dalyvauja organizuojant ir koordinuojant apsaugos ir padarinių likvidavimo priemones;

11.10.3. teikia pasiūlymus dėl kompensavimo už patirtus nuostolius mechanizmo;

11.11. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba organizuoja vandens, gyvūninių ir negyvūninių maisto produktų, pašarų laboratorinius tyrimus ir rizikos vertinimą;

11.12. savivaldybės administracijos direktorius:

11.12.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

11.12.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

11.12.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

12. Epizootijos

Atsakingoji institucija –	Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Žemės ūkio ministerija

savivaldybės administracijos direktorius

12.1. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba:

12.1.1. vadovaujasi gyvūnų pavojingų užkrečiamųjų ligų neatidėliotinų priemonių planais ir organizuoja jų įgyvendinimą;

12.1.2. atlieka epizootinį tyrimą, organizuoja, koordinuoja ir pagal kompetenciją vykdo gyvūnų, maisto, pašarų ir vandens taršos pavojingais ir ypač pavojingais ligų sukėlėjais tyrimą, atlieka mikrobiologinės taršos stebėseną;

12.1.3. nustato gyvūnų ligų profilaktines ir gyvūnų žudymo priemones, kontroliuoja, kaip jos vykdomos;

12.1.4. kontroliuoja, kad būtų sunaikintas pavojingų ir ypač pavojingų ligų sukėlėjų užterštas maistas, pašarai, šalutiniai gyvūniniai produktai ir pašalintas geriamojo vandens kenksmingumas;

12.1.5. nustato užkrėstoje teritorijoje gyvybiškai svarbių objektų funkcionavimo, žmonių ūkinės veiklos, kitų veiklos rūšių, susijusių su maisto ir pašarų tvarkymo tęstinumu, geriamojo vandens tiekimu, naminių gyvūnų priežiūra ir auginimu, ir kitas procedūras;

12.1.6. kontroliuoja ir reglamentuoja maisto ir pašarų tvarkymo subjektų veiklą užkrėstoje teritorijoje;

12.1.7. įvertina ekstremaliosios situacijos keliamą grėsmę gyvūnams ir apie diagnozuotas gyvūnų užkrečiamąsias ligas ir priemones joms likviduoti praneša Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui, Sveikatos apsaugos ministerijai, Žemės ūkio ministerijai, Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijai;

12.1.8. pagal kompetenciją apie gyvūnų pavojingas užkrečiamąsias ligas ir jų likvidavimo priemones praneša Europos Bendrijų Komisijai, Europos Sąjungos valstybių narių veterinarijos tarnyboms, Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijai;

12.2. Aplinkos ministerija užtikrina hidrometeorologinės informacijos ir prognozių teikimą institucijoms, dalyvaujančioms valdant ekstremaliąją situaciją;

12.3. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

12.4. Sveikatos apsaugos ministerija vertina susidariusią ekstremaliąją situaciją, nustato pavojų žmonių sveikatai ir gyvybei;

12.5. Vidaus reikalų ministerija:

12.5.1. organizuoja teritorijų, kurioms taikomas karantino režimas, ribų apsaugą ir viešosios tvarkos palaikymą, organizuoja ir vykdo pasimetusių ir pasiklydusių asmenų paiešką;

12.5.2. valstybės lygiu organizuoja ekstremaliosios situacijos lokalizavimą, žmonių ir turto gelbėjimą, padarinių šalinimą užkrėstoje teritorijoje;

12.5.3. pagal savo veiklos sritį planuoja civilinės saugos priemones, kaip optimaliai panaudoti valstybės išteklius šalies ūkio gyvybingumui, susidarius ekstremaliajai situacijai, palaikyti, ekstremaliosios situacijos židiniams lokalizuoti ir jos padariniams šalinti;

12.5.4. koordinuoja, kaip organizuojamas civilinės saugos sistemos pajėgų ir kitų tarnybų patekimas į ekstremaliojo įvykio židinio teritoriją;

12.5.5. renka ir apdoroja informaciją apie aukas, organizuoja žuvusių gyventojų atpažinimą ir tapatybės nustatymą;

12.5.6. organizuoja policijos pajėgų patelkimą, palaiko Vyriausybės nustatytą karantino režimą, padeda vykdyti ekstremaliosios situacijos valdymą užkrėstoje teritorijoje;

12.6. Susisiekimo ministerija:

12.6.1. numato valstybinės reikšmės kelių apylankas ir pažymi jas kelio ženklais;

12.6.2. koordinuoja viešųjų ryšių tinklų panaudojimą ekstremaliųjų situacijų valdymo centrų reikmėms;

12.7. Žemės ūkio ministerija organizuoja ir koordinuoja nuostolių, patirtų likviduojant epizootijas, atlyginimą gyvūnų augintojams;

12.8. savivaldybės administracijos direktorius:

12.8.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

12.8.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

12.8.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą.

13. Tarša radioaktyviosiomis medžiagomis, pavojingas radioaktyvus radinys ir kitos radiologinės avarijos ir įvykiai

Atsakingoji institucija –	Radiacinės saugos centras

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

radioaktyviųjų atliekų tvarkytojas

savivaldybės administracijos direktorius

Punkto pakeitimai:

Nr. 1345, 2018-12-19, paskelbta TAR 2018-12-28, i. k. 2018-21789

13.1. Radiacinės saugos centras:

13.1.1. atlieka radiacinių avarijų tyrimus, prognozuoja jų padarinius ir teikia siūlymus, kaip jų išvengti ir juos likviduoti;

13.1.2. teikia skubią specializuotą techninę konsultaciją ir pagalbą;

13.1.3. nustato visų valstybės ir savivaldybių institucijų, atliekančių gelbėjimo, paieškos ir tvarkymo darbus, darbuotojams reikalavimus, kokių radiacinės saugos priemonių jie turi laikytis, ir kontroliuoja, kaip vykdomi šie reikalavimai;

13.1.4. organizuoja, koordinuoja ir atlieka radiologinius (dozimetrinius, spektrometrinius, paviršiaus taršos) tyrimus;

13.1.5. koordinuoja Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento žvalgybinių grupių mėginių atrinkimą, atlieka jų radiologinius tyrimus ir vertinimą;

13.1.6. vertina radiologinius (dozimetrinius, spektrometrinius, paviršiaus taršos) tyrimų rezultatus ir jų pagrindu teikia pasiūlymus dėl gyventojų, darbuotojų ir aplinkos apsaugos nuo žalingo jonizuojančiosios spinduliuotės poveikio, teikia išvadas, pasiūlymus ir nustato reikalavimus dėl jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinių ir radionuklidais užterštų objektų tvarkymo;

13.1.7. organizuoja gyventojų ir gelbėtojų individualiosios apšvitos stebėseną radiacinių avarijų atvejais, taip pat atlieka jonizuojančiosios spinduliuotės poveikio žmonėms tyrimus ir vertinimą;

13.1.8. vykdo darbų užterštoje zonoje valstybinę radiacinės saugos kontrolę ir priežiūrą;

13.1.9. kontroliuoja taršos šalinimo eigą ir kokybę;

13.1.10. atlikus radioaktyviosios taršos matavimus, leidžia iš jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinių buvimo vietos išnešti įrangą ar kitus daiktus, išvykti dezaktyvuotiems žmonėms;

13.1.11. prireikus organizuoja apšvitintų žmonių siuntimą į atitinkamas asmens sveikatos priežiūros įstaigas;

13.1.12. priima galutinį sprendimą, kuriuo konstatuoja, kad jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniai ar radionuklidais užteršti objektai yra tinkamai sutvarkyti ir toliau taikyti radiacinės saugos priemones netikslinga;

13.1.13. informuoja radioaktyviųjų atliekų tvarkytoją, kad būtina paimti, išvežti, sutvarkyti ir saugoti jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinius ir tvarkyti radionuklidais užterštus objektus, pateikia pirminę informaciją apie jų fizines charakteristikas ir radiacinės būklės įvertinimą (lygiavertės dozės galią, radionuklidą ir kita);

Punkto pakeitimai:

Nr. 1345, 2018-12-19, paskelbta TAR 2018-12-28, i. k. 2018-21789

13.1.14. išduoda leidimus gabenti radioaktyviąsias medžiagas;

13.2. Aplinkos ministerija:

13.2.1. vykdo automatizuotą jonizuojančiosios spinduliuotės gama dozės galios monitoringą (toliau – monitoringas), kaupia ir analizuoja monitoringo duomenis, atlieka radionuklidų pernašos prognozę šalyje ir ne toliau kaip 500 kilometrų nuo valstybės sienos visomis kryptimis. Atlieka ankstyvojo perspėjimo funkciją;

13.2.2. teikia atsakingoms institucijoms informaciją apie jonizuojančiosios spinduliuotės gama dozės galios lygį ir prognozuojamą radionuklidų pernašą aplinkos ore. Monitoringo duomenys pateikiami ir nuolat automatiškai atnaujinami tinklalapyje: http://193.219.133.11/v2;

13.2.3. teikia civilinės saugos sistemai specializuotas hidrometeorologines prognozes avarijos vietoje ir avarijos likvidavimo metu;

13.3. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

13.4. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros organizavimą;

13.5. Vidaus reikalų ministerija:

13.5.1. koordinuoja gaisrų gesinimą, žmonių paiešką, gelbėjimą ir skubų iškeldinimą iš ekstremaliųjų situacijų židinių;

13.5.2. organizuoja pirminį radiacinės būklės įvertinimą (atlieka lygiavertės arba ekspozicinės dozės galios matavimus) ir informuoja Radiacinės saugos centrą;

13.5.3. teikia suinteresuotiems valstybės ir savivaldybių institucijų valstybės tarnautojams surinktą pirminę informaciją, susijusią su ekstremalios zonos dozimetrinės kontrolės rezultatais;

13.5.4. organizuoja pirmosios pagalbos teikimą nukentėjusiems gyventojams;

13.5.5. pasitelkia ministerijai pavaldžias įstaigas įvykio vietoje atlikti radioaktyviosiomis medžiagomis užterštų žmonių dezaktyvavimą;

13.5.6. organizuoja priešgaisrinėms gelbėjimo pajėgoms priklausančių asmeninės apsaugos priemonių, darbo ir transporto priemonių dezaktyvavimą;

13.5.7. organizuoja ekstremaliosios situacijos židinyje esančio valstybinio, visuomeninio ir privataus turto apsaugą;

13.5.8. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą gyventojų susitelkimo, įlaipinimo į transportą, išlaipinimo iš jo ir laikinojo apgyvendinimo vietose, evakuojamųjų vežimo maršrutuose;

13.5.9. organizuoja žuvusiųjų atpažinimą, dingusių asmenų apskaitą ir paiešką;

13.5.10. organizuoja ir koordinuoja evakuotų gyventojų registravimą laikinojo apgyvendinimo vietose, jų apskaitos tvarkymą;

13.5.11. organizuoja asmenų ir pareigūnų, nesusijusių su gelbėjimo darbais, patekimo į ekstremaliosios situacijos židinį ribojimą, prireikus įveda specialių leidimų sistemą;

13.5.12. koordinuoja, kaip vykdomos įstatymų nustatytos funkcijos Lietuvos Respublikos pasienio ruože, vidaus vandenyse ar teritorinėje jūroje radus nelegaliai gabenamų jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinių ar radionuklidais užterštų objektų, sulaikant juos ir saugant iki perdavimo atitinkamai valstybės institucijai;

13.5.13. Radiacinės saugos centro prašymu nustato privalomą maršrutą, kuriuo nelegalūs jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniai ir radionuklidais užteršti objektai vežami į dezaktyvavimo vietą arba radioaktyviųjų atliekų saugyklą;

13.5.14. organizuoja ir vykdo transporto priemonės su nelegaliais jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniais ir radionuklidais užterštais objektais palydą ir apsaugą;

13.6. Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija pateikia informaciją apie radiologinę avariją Tarptautinei atominės energijos agentūrai ir Europos Komisijai;

13.7. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba pateikia Radiacinės saugos centrui gyvūninių žaliavų radiologinės kontrolės duomenis;

13.8. radioaktyviųjų atliekų tvarkytojas:

Punkto pakeitimai:

Nr. 1345, 2018-12-19, paskelbta TAR 2018-12-28, i. k. 2018-21789

13.8.1. tvarko Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka paimtus Lietuvos Respublikoje neteisėtai gaminamus, gabenamus, saugomus ar Lietuvos Respublikoje rastus nelegalius jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinius ir radionuklidais užterštus objektus;

13.8.2. parenka tinkamas talpyklas jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniams ar radionuklidais užterštiems objektams gabenti ir tinkamai juos supakuoja;

13.8.3. parengia dokumentus, kurių reikia radioaktyviosioms medžiagoms gabenti;

13.8.4. paima nelegalius jonizuojančiosios spinduliuotės šaltinius ir radionuklidais užterštus objektus iš radimo, sulaikymo, nustatymo vietos ir nustatytu maršrutu (jeigu jis nustatytas) nuveža į radioaktyviųjų atliekų saugyklas;

13.8.5. atlieka radioaktyviosiomis medžiagomis užterštų darbo ir transporto priemonių dezaktyvavimą. Dezaktyvavimas atliekamas nustatytose arba kiekvienu konkrečiu atveju parinktose ir su Radiacinės saugos centru bei Aplinkos ministerija suderintose dezaktyvavimo vietose;

13.9. savivaldybės administracijos direktorius:

13.9.1. vykdo valstybės ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo ir valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centro nurodymus, užtikrina priemonių, nustatytų savivaldybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane, įgyvendinimą;

13.9.2. perspėja ir informuoja gyventojus, valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kitas įstaigas ir ūkio subjektus apie gresiančią ar susidariusią ekstremaliąją situaciją, galimus padarinius ir priemones jiems pašalinti ir apsisaugojimo nuo ekstremaliosios situacijos būdus;

13.9.3. telkia visas savivaldybėje esančias civilinės saugos sistemos pajėgas gyventojams evakuoti, organizuoja pagalbos teikimą nukentėjusiesiems, prireikus organizuoja evakuotų gyventojų apgyvendinimą;

13.9.4. organizuoja kartu su kitomis civilinės saugos sistemos pajėgomis dezaktyvavimą ir kitas radiacinio kenksmingumo pašalinimo priemones;

13.9.5. organizuoja gyventojų, žuvusių ekstremaliųjų situacijų metu, laidojimą;

13.9.6. organizuoja gelbėjimo ir kitus neatidėliotinus darbus ekstremaliosios situacijos zonoje, taip pat Radiacinės saugos centro rekomenduojamų radiacinės saugos priemonių taikymą.

14. Branduolinės avarijos

Atsakingosios institucijos:	Energetikos ministerija,

Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Krašto apsaugos ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Susisiekimo ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Švietimo ir mokslo ministerija

Užsienio reikalų ministerija

Ūkio ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Radiacinės saugos centras

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

savivaldybės administracijos direktorius

Gresiant ar įvykus branduolinei avarijai, atsakingosios ir remiančiosios institucijos atlieka funkcijas, nustatytas Vyriausybės patvirtintame Valstybiniame gyventojų apsaugos plane branduolinės avarijos atveju.

15. Masinis užsieniečių antplūdis

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Krašto apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Užsienio reikalų ministerija

15.1. Vidaus reikalų ministerija:

15.1.1. organizuoja užsieniečių, nelegaliai kirtusių valstybės sieną, sulaikymą ir laikinąjį apgyvendinimą;

15.1.2. organizuoja viešosios tvarkos užtikrinimą ekstremaliųjų situacijų atveju;

15.2. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali patelkti karinius vienetus;

15.3. Sveikatos apsaugos ministerija koordinuoja užsieniečių, nelegaliai kirtusių valstybės sieną, sveikatos priežiūros organizavimą;

15.4. Užsienio reikalų ministerija:

15.4.1. iš kompetentingų institucijų gautą informaciją perduoda užsienio valstybių, kurių piliečiai buvo sulaikyti nelegaliai kirtę valstybės sieną, diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms Lietuvos Respublikoje;

15.4.2. koordinuoja ryšių su užsienio šalių vyriausybėmis ir institucijomis palaikymą, praneša apie sulaikytus užsieniečius, nelegaliai kirtusius valstybės sieną.

16. Įkaitų paėmimas (lėktuvo, laivo ar kitos transporto priemonės užgrobimas)

Atsakingoji institucija –	Vidaus reikalų ministerija

Remiančiosios institucijos:	Krašto apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija

Užsienio reikalų ministerija

Valstybės saugumo departamentas

16.1. Vidaus reikalų ministerija organizuoja įkaitų išlaisvinimą;

16.2. Krašto apsaugos ministerija, vadovaudamasi sąveikos planu, prireikus gali pasitelkti karinius vienetus;

16.3. Sveikatos apsaugos ministerija prireikus koordinuoja sveikatos priežiūros organizavimą;

16.4. Užsienio reikalų ministerija iš kompetentingų institucijų gautą informaciją perduoda užsienio valstybių, kurių piliečiai buvo užgrobtose transporto priemonėse, diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms Lietuvos Respublikoje;

16.5. Valstybės saugumo departamentas lėktuvo, laivo ar kitos transporto priemonės užgrobimo metu pagal kompetenciją vykdo operatyvinius veiksmus.

17. Teršalų išsiliejimas jūroje

Atsakingoji institucija –	Krašto apsaugos ministerija

Remiančiosios institucijos:	Aplinkos ministerija

Susisiekimo ministerija

Vidaus reikalų ministerija

Žmonių paieška ir gelbėjimas, taip pat teršimo incidentų likvidavimo darbai atliekami vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. gruodžio 30 d. nutarimu Nr. 1378 „Dėl valstybės institucijų pareigų ir įgaliojimų organizuojant, koordinuojant, vadovaujant ir vykdant žmonių paieškos ir gelbėjimo, taip pat teršimo incidentų likvidavimo darbus“ (Žin., 2009, Nr. 3-50) ir Lietuvos kariuomenės vado 2009 m. rugsėjo 24 d. įsakymu Nr. V-945 „Dėl Žmonių paieškos ir gelbėjimo darbų paieškos ir gelbėjimo rajone plano patvirtinimo“ (Žin., 2009, Nr. 119-5115).

_________________

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 1345, 2018-12-19, paskelbta TAR 2018-12-28, i. k. 2018-21789

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010 m. spalio 20 d. nutarimo Nr. 1503 „Dėl Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano patvirtinimo“ pakeitimo