Įstatymas paskelbtas: Žin., 1996, Nr. 73-1742

Neoficialus įstatymo tekstas

LIETUVOS RESPUBLIKOS

DRAUDIMO

ĮSTATYMAS

1996 m. liepos 10 d. Nr. I-1456

Vilnius

PIRMASIS SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis. Įstatymo paskirtis

1. Įstatymo tikslas - reglamentuoti draudimo įmonių bei draudimo tarpininkų veiklą, kad draudimo sistema būtų stabili, patikima, efektyvi ir saugi.

2. Įstatymas nustato draudimo įmonių steigimo, licencijavimo sąlygas bei tvarką, jų veiklos reorganizavimo bei likvidavimo ypatumus, taip pat leidimų draudimo brokeriams išdavimo tvarką.

3. Įstatymas reguliuoja draudimo veiklos metu atsirandančius santykius tarp draudimo įmonių, draudimo tarpininkų ir fizinių bei juridinių asmenų, draudimo įmonių tarpusavio santykius, taip pat nustato pagrindinius draudimo veiklos valstybinio reguliavimo principus.

4. Draudimo įmonės, draudimo brokeriai vadovaujasi Akcinių bendrovių įstatymu, kitais teisės aktais, taip pat savo įstatais, jeigu šis įstatymas nenustato kitaip.

5. Kiti Lietuvos Respublikos įstatymai su draudimu susijusiems santykiams taikomi tiek, kiek jie neprieštarauja šiam įstatymui.

6. Šis įstatymas nereguliuoja valstybinio socialinio draudimo santykių, išskyrus valstybinio socialinio draudimo įmokos dalies kaupimą (toliau – pensijų kaupimas) draudimo įmonėse, numatytą Pensijų sistemos reformos įstatyme. Draudimo įmonių, vykdančių pensijų kaupimą, steigimo, licencijavimo, veiklos, pabaigos, pertvarkymo, bankroto ir veiklos valstybinės priežiūros ypatumus nustato Pensijų kaupimo įstatymas.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

2 straipsnis. Pagrindinės įstatyme vartojamos sąvokos

Šiame įstatyme:

1) draudimo veikla – finansinė ūkinė veikla, kuria siekiama apsaugoti fizinių ir juridinių asmenų turtinius interesus, įvykus šio įstatymo ar draudimo sutartyje nustatytiems įvykiams (draudiminiams įvykiams), panaudojant rezervus ir draudimo techninius atidėjimus, sudaromus iš minimų asmenų mokamų įmokų (draudimo įmokų) bei pajamų, gautų jas investavus šio įstatymo nustatyta tvarka. Draudimo veikla taip pat laikoma pensijų kaupimo draudimo įmonėse veikla, vykdoma pagal Pensijų kaupimo įstatymą;

2) draudėjas – asmuo, sudaręs su draudimo įmone draudimo sutartį ir privalantis mokėti draudimo įmokas (premijas) bei turintis teisę gauti atsitikus draudiminiam įvykiui draudimo išmoką;

3) draudimo įmonė (draudikas) – įmonė, šio įstatymo nustatyta tvarka gavusi draudimo veiklos licenciją ir vykdanti draudimo, taip pat su draudimu susijusią veiklą. Šiame įstatyme vartojamos sąvokos „draudimo įmonė“ ir „draudikas“ apima ir Lietuvos Respublikoje įsteigtą užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą, išskyrus šio įstatymo 27–33 straipsniuose, 34 straipsnio 1 dalyje, 35–40 straipsniuose, 54 straipsnyje, 63 straipsnio 2, 9, 11 ir 19 punktuose, 65 straipsnio 1 dalies 7, 10 ir 11 punktuose, 67 straipsnyje, 68 straipsnio 2 punkte ir 69 straipsnyje vartojamą draudimo įmonės sąvoką;

3(1)) užsienio valstybės draudimo įmonė – draudimo įmonė, įregistruota užsienio valstybėje ir turinti joje buveinę;

4) apdraustasis – draudėjo nurodytas ir draudimo sutartyje įvardytas asmuo, kurio turtiniai interesai yra draudžiami;

5) naudos gavėjas - draudimo sutartyje draudėjo valia nurodytas arba apdraustojo paskirtas asmuo, kuris draudimo sutartyje nustatytomis sąlygomis įgyja teisę į draudimo išmoką;

6) tretysis asmuo - asmuo, kurio draudėjas nenurodo draudimo sutartyje, bet kuris draudimo rūšies taisyklėse nurodytomis sąlygomis įgyja teisę į draudimo išmoką;

7) draudimo rūšies taisyklės - pagal atskirą draudimo grupę draudimo įmonės nustatytos draudimo rūšies sąlygos, pagal kurias draudimo įmonė, turėdama Valstybinės draudimo priežiūros tarnybos leidimą, vykdo savanoriškąjį draudimą;

8) draudiminis įvykis - draudimo sutartyje ar šio įstatymo nustatytas atsitikimas, kuriam įvykus, draudėjas, apdraustasis, naudos gavėjas ar tretysis asmuo įgyja teisę į draudimo išmoką;

9) draudimo suma - draudimo sutartyje ar šio įstatymo nustatyta suma, kuria draudžiami turtiniai interesai;

10) draudimo įmoka (premija) - draudimo sutartyje ar šio įstatymu nustatyti draudėjui privalomi mokėjimai už draudiminę apsaugą;

11) draudimo išmoka - išmokos, numatytos atitinkamose draudimo rūšies taisyklėse, kurias draudimo įmonė, remdamasi šį įvykį patvirtinančiais oficialiais dokumentais, privalo mokėti draudėjui, apdraustajam, naudos gavėjui, tretiesiems asmenims įvykus draudimo sutartyje ar šio įstatymo nustatytam draudiminiam įvykiui;

12) draudimo liudijimas (polisas) - oficialus dokumentas, kuriuo patvirtinamas draudimo sutarties sudarymas;

13) draudimo rizika - tikimybė įvykti draudiminiam įvykiui;

14) perdraudimas - draudimo įmonės prisiimtos draudimo rizikos dalies perdavimas kitai draudimo arba perdraudimo įmonei;

15) perdraudėjas - draudimo įmonė, perdavusi savo prisiimtos rizikos dalį kitai draudimo ar perdraudimo įmonei;

16) perdraudikas - draudimo ar perdraudimo įmonė, perėmusi tam tikrą rizikos dalį iš kitos draudimo įmonės;

17) draudimo tarpininkas - draudimo agentas ir (ar) draudimo brokeris, kurių paslaugomis turi teisę naudotis draudimo įmonės ir draudėjai;

18) draudimo agentas – juridinis asmuo, veikiantis vienos ar dviejų skirtingų draudimo šakų veiklą vykdančių draudimo įmonių vardu ir lėšomis pagal pavedimo sutartį;

19) draudimo brokeris - juridinis asmuo (akcinė arba uždaroji akcinė bendrovė), vykdantis draudimo brokerio funkcijas draudėjo pavedimu;

20) kontroliuojantis asmuo – fizinis ar juridinis asmuo, kuris tiesiogiai ar (ir) netiesiogiai (per kitus asmenis) kontroliuoja juridinį asmenį vienu iš šių būdų:

1) turėdamas akcijų (pajų ar kitokių kapitalo dalių), suteikiančių teisę į daugiau kaip
20 procentų balsų juridinio asmens dalyvių susirinkime;

2) turėdamas teisę skirti (išrinkti) ar atšaukti administracijos vadovą, daugiau negu pusę valdybos ar stebėtojų tarybos narių (juos atitinkančių valdymo organų narių);

3) būdamas akcininkas (pajininkas, narys) ir pagal susitarimą su kitais akcininkais (pajininkais, nariais) valdo daugiau kaip 20 procentų balsų juridinio asmens dalyvių susirinkime;

4) faktiškai kontroliuodamas šio asmens priimamus sprendimus (dėl didesnės negu kitų asmenų akcijų (pajų ar kitokių kapitalo dalių) dalies valdymo, sudarytų sutarčių ar kitų aplinkybių).

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-362, 97.07.01, Žin., 1997, Nr.67-1652 (97.07.16)

Nr. VIII-494, 97.11.04, Žin., 1997, Nr.104-2623 (97.11.19)

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

3 straipsnis. Draudimo objektas

Draudimo objektai gali būti turtiniai interesai:

1) susiję su asmens gyvenimo trukme, sutuoktuvėmis, gimimu, kapitalo kaupimu;

2) susiję su kūno sužalojimais, taip pat su nelaimingais atsitikimais ir ligomis;

3) susiję su turto valdymu, naudojimu, disponavimu;

4) susiję su draudėjo padaryta žala fizinio asmens turtui ar tam fiziniam asmeniui, taip pat žala, padaryta juridiniam asmeniui.

4 straipsnis. Draudimo formos

1. Draudimas gali būti privalomasis ir savanoriškasis.

2. Privalomojo draudimo rūšis ir pagrindines nuostatas nustato Lietuvos Respublikos įstatymai.

3. Savanoriškasis draudimas vykdomas draudėjo ir draudimo įmonės susitarimu, patvirtintu draudimo sutartimi.

5 straipsnis. Draudimo šakos ir grupės

1. Draudimo šakos - tai gyvybės ir ne gyvybės draudimas.

2. Gyvybės draudimo šakai priskiriamos šios grupės:

1) sutuoktuvinis ir gimimų draudimas;

2) gyvybės draudimas, kai investavimo rizika tenka draudėjui;

3) gyvybės draudimas ( kiek nenumatyta 1 ir 2 punktuose);

4) pensijų kaupimo veikla.

3. Ne gyvybės draudimo šakai priskiriamos šios grupės:

1) draudimas nuo nelaimingų atsitikimų;

2) draudimas ligos atvejui;

3) sausumos transporto priemonių, išskyrus geležinkelio transporto priemones, draudimas;

4) geležinkelio transporto priemonių draudimas;

5) skraidymo aparatų draudimas;

6) laivų (jūrų, ežerų, upių ir kanalų) draudimas;

7) vežamų krovinių draudimas;

8) turto (išskyrus 3, 4, 5, 6, 7 punktus) draudimas nuo gaisro ar gamtinių jėgų;

9) turto draudimas nuo kitų žalų (išskyrus 8 punktą);

10) sausumos transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimas;

11) skraidymo aparatų civilinės atsakomybės draudimas;

12) laivų (jūrų, ežerų, upių ir kanalų) civilinės atsakomybės draudimas;

13) bendrosios civilinės atsakomybės draudimas;

14) kredito draudimas;

15) laidavimo draudimas;

16) finansinių nuostolių draudimas;

17) teismo išlaidų draudimas;

18) pagalbos draudimas.

4. Gyvybės draudimo šakos draudimo įmonė gali vykdyti šio straipsnio 3 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytą ne gyvybės draudimą.

5. Ne gyvybės draudimo grupės rizika negali būti įtraukta į kitą šios šakos grupę, išskyrus, kai rizika:

1) yra susijusi su pagrindine rizika;

2) yra susijusi su tuo pačiu objektu, kurį apima pagrindinė rizika.

6. Šio straipsnio 3 dalies 14 ir 15 punktuose nurodytų grupių rizika negali būti įtraukta kaip papildoma į kitas grupes. Šio straipsnio 3 dalies 17 punkte nurodytos grupės rizika gali būti įtraukta į kitas grupes kaip papildoma rizika tik šio straipsnio 5 dalyje numatytomis sąlygomis ir tik tais atvejais, kai ji yra susijusi su jūrų laivų naudojimu arba kai pagrindinė rizika priklauso šio straipsnio
3 dalies 18 punkte nurodytai grupei.

7. Civilinio kodekso 6.448 straipsnio 1 dalyje numatytas rentos mokėtojo pareigos perdavimas galimas rentos mokėtojui sudarant draudimo sutartį su gyvybės draudimo įmone ir sumokant draudimo įmoką, lygią rentos vertei.

8. Šio straipsnio 2 dalies 4 punkte nurodytą pensijų kaupimo veiklą reglamentuoja Pensijų kaupimo įstatymas.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

ANTRASIS SKIRSNIS

DRAUDIMO SUTARTIS, PERDRAUDIMAS IR BENDRASIS DRAUDIMAS

Antrojo skirsnio pavadinimas keistas:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

6 straipsnis. Draudimo rūšies taisyklės

1. Draudimo rūšies taisyklėse turi būti nustatyta:

1) atvejai, kada draudimo sutartys sudaromos pagal pateiktą draudėjo rašytinį prašymą sudaryti draudimo sutartį, tokio rašytinio prašymo forma ir turinys;

2) draudiminiai įvykiai;

3) nedraudiminiai įvykiai, kurių atveju draudikas neprivalo mokėti draudimo išmokų;

4) draudimo objektai;

5) draudimo sumų, draudimo įmokų dydžių apskaičiavimo tvarka ir mokėjimo pagrindai bei atsakomybė ir pasekmės dėl jų nesilaikymo;

6) dvigubo draudimo, nevisiško draudimo ir papildomo draudimo sąlygos;

7) ikisutartinės draudėjo ir draudiko teisės ir pareigos;

8) draudiko, draudėjo, apdraustojo, naudos gavėjo ir trečiojo asmens teisės ir pareigos draudimo sutarties galiojimo metu;

9) žalos nustatymo tvarka;

10) draudimo išmokų apskaičiavimo ir išmokėjimo tvarka bei terminai;

11) draudimo sutarties pakeitimo ir nutraukimo sąlygos;

12) šalių tarpusavio atsiskaitymo nutraukus draudimo sutartį tvarka;

13) draudiko teisių ir pareigų pagal draudimo sutartį perleidimo kitam ar kitiems draudikams tvarka, draudimo sutarties nutraukimo tvarka draudėjui nesutinkant su draudiko ketinimu perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartį kitam ar kitiems draudikams, atsiskaitymo su draudėju, kuris, nesutikdamas su draudiko ketinimu perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartį kitam ar kitiems draudikams, nutraukė draudimo sutartį, tvarka;

14) ginčų tarp draudėjo ir draudiko sprendimo tvarka;

15) kitos draudimo sąlygos, kurias nustato Valstybinės draudimo priežiūros tarnybos prie Finansų ministerijos (toliau – Priežiūros tarnyba) valdyba.

2. Draudėjo ir draudiko susitarimu gali būti sudarytos atskiros (individualios) draudimo sutartys, numatančios nestandartines sąlygas, kurios nustatomos sudarant draudimo sutartį.

3. Jei pagal tas pačias ar panašias nestandartines sąlygas sudaromos daugiau kaip trys draudimo sutartys, draudikas privalo šio įstatymo nustatyta tvarka gauti leidimą naujai draudimo rūšiai arba leidimą pakeisti draudimo rūšies taisykles, jei atskiros (individualios) draudimo sutartys yra tos rūšies, kuriai draudikas leidimą jau yra gavęs.

4. Draudikas, rengdamas draudimo rūšies taisykles ir sudarydamas draudimo sutartis, privalo vadovautis Priežiūros tarnybos valdybos nustatytomis bendrosiomis draudimo rūšies sąlygomis.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

7 straipsnis. Draudimo liudijimų (polisų) apskaita

1. Draudimo liudijimų (polisų) apskaitą kiekvienas draudikas tvarko finansų ministro nustatyta tvarka.

2. Kai draudėjas pareikalauja ir apmoka dokumentų išdavimo išlaidas, draudikas privalo išduoti draudėjui draudimo liudijimo (poliso) dublikatą, rašytinio prašymo sudaryti draudimo sutartį ir (ar) kitų dokumentų, patvirtinančių draudimo sutarties sudarymą, nuorašus.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

8 straipsnis. Informacija ne gyvybės draudimo sutarties draudėjui – fiziniam asmeniui

1. Prieš sudarydamas ne gyvybės draudimo sutartį, draudikas arba jo įgaliotas atstovas privalo suteikti draudėjui – fiziniam asmeniui šią informaciją:

1) Civilinio kodekso 6.993 straipsnio 8 dalyje nurodytą informaciją;

2) draudimo sutarčiai taikomą teisę. Jei draudimo sutarties šalys gali laisvai pasirinkti taikomą teisę, teisę, kurią pasirinkti siūlo draudikas;

3) draudimo sutarties nutraukimo sąlygas ir būdus;

4) nedraudiminius įvykius ir kitus atvejus, kada draudikas turi teisę atsisakyti mokėti arba sumažinti draudimo išmoką.

2. Sutarties galiojimo metu draudikas nedelsdamas privalo informuoti ne gyvybės draudimo sutarties draudėją – fizinį asmenį apie bet kokį šio straipsnio 1 dalyje numatytos informacijos pasikeitimą, reikšmingą draudimo sutarties šalių teisėms ir pareigoms, kylančioms iš draudimo sutarties.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

9 straipsnis. Informacija gyvybės draudimo sutarties draudėjui

1. Prieš sudarydamas gyvybės draudimo sutartį, draudikas arba jo įgaliotas atstovas privalo pateikti draudėjui raštu šio įstatymo 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją ir papildomai raštu informuoti draudėją apie:

1) galimas draudimo sutarties sąlygas dėl draudimo sumų ir draudimo išmokų, kurias draudėjas turi teisę pasirinkti sudarydamas draudimo sutartį, draudimo įmokų dydžius dėl kiekvieno pasirinkto draudimo sumos ir draudimo išmokos varianto;

2) galimus draudimo sutarties terminus;

3) draudėjo teisę nutraukti gyvybės draudimo sutartį šio įstatymo 18 straipsnio nustatyta tvarka lengvatinėmis sąlygomis;

4) draudimo įmokų mokėjimo būdus, mokėjimo tvarką ir trukmę;

5) draudimo išmokų dydžio nustatymo ir draudimo išmokos mokėjimo tvarką ir būdus;

6) palūkanų normos dydį, draudėjams tenkančios draudiko pelno dalies apskaičiavimo principus ir pelno dalies paskirstymo būdus, išperkamosios sumos nustatymo tvarką ir apytikrius išperkamosios sumos dydžius, jei sudaroma draudimo sutartis, susijusi su kapitalo kaupimu;

7) objektus, į kuriuos gali būti investuojama, ir apie draudėjui tenkančią pajamų iš draudiko investicijų dalį, šios dalies apskaičiavimo ir paskirstymo tvarką, jei sudaroma draudimo sutartis, pagal kurią investavimo rizika tenka draudėjui;

8) apmokestinimo tvarką, taikomą draudimo sutartims.

2. Draudimo sutarties galiojimo metu draudikas nedelsdamas privalo raštu informuoti gyvybės draudimo sutarties draudėją apie bet kokį šio įstatymo 8 straipsnio 1 dalyje ir šio straipsnio 1 dalyje numatytos informacijos pasikeitimą. Kiekvienais metais draudikas privalo raštu informuoti draudėją apie jam tenkantį draudiko pelno dalies dydį, išperkamosios sumos dydį, jei sudaryta draudimo sutartis, susijusi su kapitalo kaupimu.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

10 straipsnis. Apdraustojo sutikimas

1. Jei, sudarant gyvybės draudimo, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ar draudimo ligos atvejui sutartį dėl draudiminių įvykių apdraustojo (kuris nėra pats draudėjas) gyvenime, draudėjas naudos gavėju ketina paskirti asmenį, kuris nėra apdraustasis, ar pasiskirti naudos gavėju save, skiriant naudos gavėją būtinas apdraustojo rašytinis sutikimas.

2. Jei gyvybės draudimo, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ar draudimo ligos atvejui sutartyje apdraustasis yra asmuo, kuris dėl savo amžiaus nėra visiškai veiksnus, asmuo, kuris pripažintas neveiksniu, arba asmuo, kurio veiksnumas yra apribotas, draudimo sutartis gali būti sudaryta tik apdraustojo naudai, o draudėjas neturi teisės skirti kito naudos gavėjo. Ši nuostata netaikoma, jei apdraustasis yra nepilnametis, įgijęs visišką civilinį veiksnumą Civilinio kodekso 2.5 straipsnyje numatytu atveju, arba nepilnametis, Civilinio kodekso 2.9 straipsnio nustatyta tvarka pripažintas visiškai veiksniu.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

11 straipsnis. Draudimo įmokos nesumokėjimas

1. Draudėjui nesumokėjus draudimo įmokos draudimo sutartyje nustatytu laiku (išskyrus atvejį, kai draudimo sutarties įsigaliojimas siejamas su draudimo įmokos sumokėjimu), draudikas apie tai privalo pranešti draudėjui raštu, nurodydamas, jog, per 15 dienų, o gyvybės draudimo atveju – per 30 dienų nuo pranešimo gavimo draudėjui nesumokėjus draudimo įmokos ar jos dalies, draudiko prievolės įvykus draudiminiam įvykiui mokėti draudimo išmoką vykdymas bus sustabdytas ir atnaujintas tik draudėjui sumokėjus draudimo įmoką. Jei draudimo sutartyje nenustatytas kitoks pranešimų siuntimo būdas, preziumuojama, jog draudėjas gavo draudiko pranešimą, išsiųstą paštu, praėjus protingam terminui po jo išsiuntimo. Draudimo sutartyje gali būti numatyti terminai, ilgesni už šioje dalyje nurodytus terminus.

2. Jei draudiminis įvykis įvyksta draudiko prievolės įvykus draudiminiam įvykiui mokėti draudimo išmoką vykdymo sustabdymo (toliau – draudimo apsaugos sustabdymo) metu, tai draudikas neprivalo mokėti draudimo išmokos. Jei civilinės atsakomybės draudimo atveju draudimo sutartyje nustatyta, jog draudiminis įvykis yra reikalavimo atlyginti žalą pateikimas, tai veikos, dėl kurios atsirado žala, atlikimas draudimo apsaugos sustabdymo metu suteikia draudikui teisę atsisakyti mokėti draudimo išmoką, nepaisant to, jog reikalavimas atlyginti žalą pateiktas pasibaigus draudimo apsaugos sustabdymui.

3. Jei draudimo apsaugos sustabdymas tęsiasi ilgiau negu 3 mėnesius, o gyvybės draudimo atveju – ilgiau negu 6 mėnesius, tai draudikas turi teisę vienašališkai nutraukti draudimo sutartį. Draudikas, šiuo pagrindu nutraukęs draudimo sutartį, turi teisę į iki draudimo sutarties nutraukimo nesumokėtas draudimo įmokas, tarp jų ir įmokas, tenkančias draudimo apsaugos sustabdymo laikotarpiui, bet neilgesniam kaip 3 mėnesiai, o gyvybės draudimo atveju – kaip 6 mėnesiai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

12 straipsnis. Teisė į draudimo išmoką

Teisę reikalauti, kad būtų išmokėta draudimo išmoka, turi draudėjas, o šiame įstatyme ir (ar) draudimo sutartyje numatytais atvejais – naudos gavėjas arba tretysis asmuo. Jei išmokėti draudimo išmoką reikalauja naudos gavėjas arba tretysis asmuo, draudikas turi teisę prieš jį panaudoti visus atsikirtimus, kuriuos turi prieš draudėją.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

13 straipsnis. Draudiminio įvykio tyrimas

Draudiko administracijos vadovas privalo nustatyti pranešimų apie draudiminius įvykius, pranešimų apie įvykius, kurie gali būti pripažinti draudiminiais, bei šių pranešimų tyrimo rezultatų apskaitos tvarką, draudiminių įvykių ir įvykių, kurie gali būti pripažinti draudiminiais, tyrimo taisykles.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

14 straipsnis. Draudimo išmokos mokėjimas

1. Draudėjas, naudos gavėjas ir (ar) tretysis asmuo privalo pateikti visus turimus dokumentus ir informaciją apie draudiminio įvykio aplinkybes ir pasekmes, būtinus nustatant draudimo išmokos dydį. Draudiko reikalavimu minėti asmenys taip pat privalo pateikti būtinus nustatant draudimo išmokos dydį dokumentus apie draudiminio įvykio aplinkybes ir pasekmes. Šiuos dokumentus jie turi teisę gauti įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

2. Draudimo išmoka fiziniam asmeniui privalo būti išmokėta ne vėliau kaip per 7 dienas, o juridiniam asmeniui – ne vėliau kaip per 15 dienų nuo tos dienos, kai gaunama visa informacija, reikšminga nustatant draudiminio įvykio faktą, aplinkybes ir pasekmes bei draudimo išmokos dydį. Jei draudimo sutartyje nustatyta, jog mokamos periodinės draudimo išmokos, šios dalies pirmojo sakinio nuostata taikoma pirmajai periodinei draudimo išmokai. Mokant draudimo išmoką, išskaičiuojamos nesumokėtos draudimo įmokos.

3. Draudikas neturi teisės:

1) išmokėti draudimo išmoką ar atsisakyti ją išmokėti, neįsitikinęs draudiminio įvykio buvimu;

2) atsisakyti išmokėti draudimo išmoką, nepatikrinęs visos jam prieinamos informacijos.

4. Draudiko reikalavimu fiziniai ir juridiniai asmenys privalo pateikti turimą informaciją apie draudiminio įvykio bei įvykio, kuris gali būti pripažintas draudiminiu, aplinkybes ir pasekmes. Jei draudiminio įvykio ar įvykio, kuris gali būti pripažintas draudiminiu, aplinkybes tiria valstybės institucijos, šios institucijos draudiko prašymu privalo pateikti rašytinę informaciją apie tyrimo metu nustatytus faktus ir tyrimo rezultatus.

5. Jei įvykis yra draudiminis, o draudėjas ir draudikas nesutaria dėl draudimo išmokos dydžio, draudėjo pageidavimu draudikas privalo išmokėti sumą, lygią šalių neginčijamai draudimo išmokai, jei tikslus žalos dydžio nustatymas užsitęsia ilgiau kaip 3 mėnesius.

6. Draudikas privalo įrodyti aplinkybes, atleidžiančias jį nuo draudimo išmokos išmokėjimo ar suteikiančias teisę sumažinti draudimo išmoką.

7. Draudikas, atsisakydamas mokėti arba sumažindamas draudimo išmoką dėl to, jog draudėjas pažeidė draudimo sutarties sąlygas, privalo įvertinti draudėjo kaltę, draudimo sutarties sąlygų pažeidimo sunkumą, jo priežastinį ryšį su draudiminiu įvykiu, žalos, atsiradusios dėl pažeidimo, dydį.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

15 straipsnis. Draudimo išmokos išmokėjimo pasekmės ne gyvybės draudimo atveju

Ne gyvybės draudimo atveju, kai draudikas išmoka draudimo išmoką, lygią draudimo sumos daliai, draudiko prievolė lieka galioti iki draudimo sutarties termino pabaigos likusiai draudimo sumos daliai, išskyrus atvejus, kai draudimo sutartyje nustatyta, jog draudiko prievolė lieka galioti visai draudimo sumai, neišskaičiuojant iš jos išmokėtų draudimo išmokų. Šios dalies pirmojo sakinio nuostata netaikoma, jei dėl draudiminio įvykio, dėl kurio buvo išmokėta draudimo išmoka, išnyksta draudimo rizika.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

16 straipsnis. Draudimo išmoka dėl apdraustojo mirties

Dėl apdraustojo mirties mokėtinos draudimo išmokos neįtraukiamos į paveldimą turtą ir joms netaikomos paveldėjimo teisės normos, jei draudėjas ar draudimo sutartyje nustatytais atvejais apdraustasis paskyrė naudos gavėją.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

17 straipsnis. Išperkamoji suma

1. Jei su kapitalo kaupimu susijusi gyvybės draudimo sutartis nutraukiama arba kitaip pasibaigia prieš terminą ar jei draudikas įgyvendina šio įstatymo ar draudimo sutarties suteikiamą teisę atsisakyti mokėti draudimo išmoką arba ją sumažinti, draudėjui turi būti išmokamos draudimo sutarties galiojimo metu sukauptos lėšos – išperkamoji suma, kuri apskaičiuojama matematiniais metodais atsižvelgiant į sumokėtų draudimo įmokų dalį, skirtą kapitalui kaupti, sutarties galiojimo metu sukauptas palūkanas, draudėjui pagal draudimo sutartį tenkančią draudiko pelno dalį ir į kitas aplinkybes, nurodytas draudimo sutartyje.

2. Jei gyvybės draudimo sutartį pripažinus negaliojančia draudėjo naudai taikoma restitucija, draudikas privalo grąžinti draudėjui išperkamąją sumą, jei ji yra didesnė už draudėjo sumokėtas draudimo įmokas.

3. Išperkamosios sumos apskaičiavimo ir išmokėjimo tvarka ir apytikriai išperkamosios sumos dydžiai turi būti nurodyti gyvybės draudimo sutartyje.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

18 straipsnis. Gyvybės draudimo sutarties nutraukimas lengvatinėmis sąlygomis

1. Draudėjas – fizinis asmuo – turi teisę vienašališkai nutraukti gyvybės draudimo sutartį, raštu pranešęs draudikui per 30 dienų nuo sutarties sudarymo, išskyrus atvejus, kai gyvybės draudimo sutarties terminas yra šeši mėnesiai ar trumpesnis.

2. Nutraukus gyvybės draudimo sutartį šio straipsnio 1 dalyje numatytu pagrindu, draudėjui grąžinama visa sumokėta draudimo įmoka.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

19 straipsnis. Negaliojanti draudimo sutartis

Draudimo sutartis negalioja, jeigu:

1) ji sudaryta po draudiminio įvykio, išskyrus atvejus, kai šalys Civilinio kodekso 6.996 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka susitarė, jog draudimas taikomas ir draudiminiams įvykiams, įvykusiems iki draudimo sutarties įsigaliojimo;

2) ji sudaryta su užsienio valstybės draudimo įmone ar Lietuvos Respublikoje įregistruotu ūkio subjektu, neturinčiu licencijos verstis draudimo veikla Lietuvos Respublikoje, išskyrus šio įstatymo 24 ir 25 straipsniuose nurodytas išimtis;

3) yra kiti Civiliniame kodekse nustatyti sandorių negaliojimo pagrindai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

20 straipsnis. Teisių ir pareigų pagal draudimo sutartį perleidimas

1. Draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, sutarties su kita Lietuvos Respublikoje registruota draudimo įmone ar su užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialu, įsteigtu Lietuvos Respublikoje, pagrindu ir gavę Priežiūros tarnybos valdybos leidimą turi teisę perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis kitai Lietuvos Respublikoje registruotai draudimo įmonei ar užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialui, įsteigtam Lietuvos Respublikoje.

2. Draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, ketinantys perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, apie šį ketinimą privalo paskelbti mažiausiai 2 dienraščiuose, platinamuose visoje Lietuvos Respublikoje. Priežiūros tarnybos valdybos reikalavimu draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, ketinantys perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, privalo apie šį ketinimą paskelbti pakartotinai arba raštu informuoti kiekvieną draudėją. Skelbime apie ketinimą perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis arba rašytinėje informacijoje draudėjui turi būti nurodytas terminas, ne trumpesnis kaip 2 mėnesiai, per kurį draudėjas turi teisę pareikšti savo prieštaravimą raštu draudimo įmonei dėl ketinimo perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis.

3. Pasibaigus šio straipsnio 2 dalyje numatytam terminui, draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, ketinantys perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, privalo kreiptis į Priežiūros tarnybos valdybą dėl leidimo perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis išdavimo. Leidimas perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis išduodamas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka per 3 mėnesius nuo kreipimosi, jei:

1) pateikti visi Priežiūros tarnybos valdybos nustatytoje leidimų perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis išdavimo tvarkoje nurodyti dokumentai ir informacija;

2) draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, perimantys teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, prisiima visas teises ir pareigas, kylančias iš draudimo sutarčių;

3) perdavus teises ir pareigas pagal draudimo sutartis bus išlaikyta teisės aktų reikalaujama draudimo įmonės arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, perimančių teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, mokumo atsarga;

4) teisių ir pareigų pagal draudimo sutartis perleidimas neturės įtakos perleidžiančios teises ir pareigas pagal draudimo sutartis draudimo įmonės arba Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų turtiniams interesams;

5) užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, ketinimui perimti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis neprieštarauja tos užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą vykdanti institucija.

4. Leidimas perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis skelbiamas „Valstybės žinių“ priede „Informaciniai pranešimai“. Teisės ir pareigos pagal draudimo sutartis laikomos perleistomis nuo datos, kuri nustatyta sutartyje dėl teisių ir pareigų pagal draudimo sutartis perleidimo ir kuri negali būti ankstesnė už leidimo perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis išdavimo datą. Jei teisių ir pareigų pagal sutartis perleidimo data nesutampa su leidimo perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis paskelbimo „Valstybės žinių“ priede „Informaciniai pranešimai“ data, draudimo įmonė arba Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, perleidę teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, apie įvykusį teisių ir pareigų pagal draudimo sutartis perleidimą privalo per 10 dienų raštu informuoti kiekvieną draudėją, pagal kurio draudimo sutartį teisės ir pareigos buvo perleistos.

5. Teisės ir pareigos pagal draudimo sutartis perleidžiamos kartu su draudimo techninių atidėjimų lėšomis. Jei ketinama perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis be visų ar dalies draudimo techninių atidėjimų lėšų, leidimas perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis gali būti išduotas tik Priežiūros tarnybos valdybai pritarus draudimo techninių atidėjimų lėšų atkūrimo planui, kurį pateikia teises ir pareigas pagal draudimo sutartis perimantys draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje.

6. Priežiūros tarnybos valdyba, siekdama užkirsti kelią draudimo įmonės arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, nemokumui ir (ar) siekdama draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų interesų apsaugos, turi teisę įpareigoti draudimo įmonę arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą, įsteigtą Lietuvos Respublikoje, perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis jas ketinančiai perimti draudimo įmonei (įmonėms) arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialui (filialams), įsteigtam (įsteigtiems) Lietuvos Respublikoje.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

21 straipsnis. Perdraudimas

1. Draudimo veiklos licencija suteikia teisę draudimo įmonei vykdyti perdraudimą.

2. Draudimo įmonės gali perdrausti riziką tos draudimo grupės, kurią pačios vykdo šio įstatymo nustatyta tvarka. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, turi teisę perdrausti riziką tos draudimo grupės, kurią vykdo Lietuvos Respublikoje įstatymų nustatyta tvarka, tik jei užsienio valstybės draudimo įmonė užsienio valstybėje, kurioje ji yra registruota, turi teisę vykdyti analogiškos draudimo grupės rizikų perdraudimą.

3. Draudimo įmonės ir užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai, įsteigti Lietuvos Respublikoje, gali perdrausti prisiimtos rizikos dalį kitoje draudimo ar perdraudimo įmonėje, užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filiale, įsteigtame Lietuvos Respublikoje, ar užsienio valstybės draudimo ar perdraudimo įmonėje.

4. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę nustatyti perdraudiko pasirinkimo kriterijus, kuriais draudimo įmonės ir užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai, įsteigti Lietuvos Respublikoje, privalo vadovautis.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

22 straipsnis. Bendrasis draudimas

1. Draudimo objektas gali būti apdraustas viena draudimo sutartimi bendrai kelių draudikų. Draudiku pagal bendrojo draudimo sutartį gali būti tik:

1) Lietuvos Respublikoje registruota draudimo įmonė ar užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, šio įstatymo nustatyta tvarka vykdantys tos draudimo grupės draudimo veiklą;

2) užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė, turinti teisę šio įstatymo 25 straipsnio nustatyta tvarka sudarinėti draudimo sutartis Lietuvos Respublikoje.

2. Bendrajame draudime dalyvaujančių draudikų tarpusavio teises ir pareigas nustato sutartis, kurioje privalo būti nurodytos bent šios sąlygos:

1) draudikas, kuris paskiriamas pagrindiniu draudiku;

2) užmokestis pagrindiniam draudikui už bendrojo draudimo sutarčių administravimą, išskyrus atvejus, kai susitarta kitaip;

3) kiekvieno draudiko prisiimamos draudimo rizikos dalis procentais;

4) draudimo įmokos, gautos pagal bendrojo draudimo sutartį, paskirstymo tvarka;

5) pagrindinio draudiko informacijos apie bendrojo draudimo sutartis teikimo kitiems draudikams tvarka;

6) vienas iš šio straipsnio 9 dalyje numatytų draudimo išmokos mokėjimo būdų;

7) draudikų atsiskaitymų su pagrindiniu draudiku tvarka, jei taikomas šio straipsnio 9 dalies
1 punkte numatytas draudimo išmokos mokėjimo būdas.

3. Pagrindinis draudikas savo ir kitų bendrajame draudime dalyvaujančių draudikų vardu:

1) priima iš draudėjo prašymus sudaryti draudimo sutartį;

2) įvertina draudimo riziką ir nustato draudimo įmokos dydį;

3) sudaro draudimo sutartį ir išduoda draudimo liudijimą (polisą);

4) priima informaciją iš draudėjo bei siunčia informaciją draudėjui;

5) administruoja draudiminį įvykį;

6) turi teisę tartis su draudėju dėl draudimo sutarties nutraukimo ar pakeitimo, vienašališkai nutraukti draudimo sutartį įstatymuose ir draudimo sutartyje nustatyta tvarka;

7) yra ieškovas ir atsakovas teisme ginčuose, kylančiuose iš draudimo sutarties;

8) vykdo kitas draudiko teises ir pareigas pagal draudimo sutartį.

4. Pagrindinis draudikas atsako už savo pareigų nevykdymu ar netinkamu vykdymu kitiems draudikams ir draudėjui padarytą žalą.

5. Draudimo sutartis sudaroma pagal pagrindinio draudiko draudimo rūšies taisykles, pagal kurias šio įstatymo nustatyta tvarka gautas leidimas draudimo rūšiai, išskyrus atvejus, kai pagrindinis draudikas yra užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė, turinti teisę šio įstatymo 25 straipsnio nustatyta tvarka sudarinėti draudimo sutartis Lietuvos Respublikoje. Šiais atvejais draudimo sutartis sudaroma pagrindinio draudiko – užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės, turinčios teisę šio įstatymo 25 straipsnio nustatyta tvarka sudarinėti draudimo sutartis Lietuvos Respublikoje, parengtų draudimo sutarties sąlygų pagrindu.

6. Jei pagrindinis draudikas yra užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė, turinti teisę šio įstatymo 25 straipsnio nustatyta tvarka sudarinėti draudimo sutartis Lietuvos Respublikoje, draudimo sutarčiai taikytina teisė nustatoma vadovaujantis Civilinio kodekso nuostatomis.

7. Pagrindinio draudiko išduodamame draudimo liudijime (polise), be Civilinio kodekso 6.991 straipsnio 1 dalyje numatytų draudimo liudijimo (poliso) rekvizitų, turi būti ši informacija:

1) pagrindinio draudiko pavadinimas ir buveinės adresas;

2) kitų draudikų, dalyvaujančių bendrajame draudime, pavadinimai ir buveinių adresai;

3) kiekvieno draudiko prisiimamos draudimo rizikos dalis procentais;

4) vienas iš šio straipsnio 9 dalyje numatytų draudimo išmokos mokėjimo būdų;

5) visų draudikų parašai ir antspaudai, jei draudikų tarpusavio sutartyje numatyta, jog draudimo liudijimą pasirašo ne tik pagrindinis draudikas, bet ir visi kiti draudikai.

8. Pagrindinis draudikas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka privalo gauti Priežiūros tarnybos valdybos leidimą bendrajam draudimui Lietuvos Respublikoje.

9. Draudimo išmoka pagal bendrojo draudimo sutartį mokama vienu iš šių būdų, kuris privalo būti nurodytas draudimo sutartyje:

1) pagrindinis draudikas savo ir kitų dalyvaujančių bendrajame draudime draudikų vardu moka draudimo išmoką;

2) kiekvienas dalyvaujantis bendrajame draudime draudikas moka prisiimtai draudimo rizikos daliai proporcingą draudimo išmokos dalį.

10. Jei draudimo sutartyje nustatyta, jog pagrindinis draudikas savo ir kitų dalyvaujančių bendrajame draudime draudikų vardu moka draudimo išmoką, draudėjas, naudos gavėjas ar tretysis asmuo dėl draudimo išmokos išmokėjimo privalo kreiptis į pagrindinį draudiką.

11. Jei draudimo sutartyje nustatyta, jog kiekvienas dalyvaujantis bendrajame draudime draudikas moka prisiimtai draudimo rizikos daliai proporcingą draudimo išmokos dalį, draudėjas, naudos gavėjas ar tretysis asmuo po to, kai pagrindinis draudikas konstatavo draudiminio įvykio faktą ir draudimo išmokos dydį, priėmė sprendimą dėl draudimo išmokos mokėjimo, dėl išmokos dalies išmokėjimo privalo kreiptis į kiekvieną bendrajame draudime dalyvaujantį draudiką, atsižvelgiant į jų prisiimtos draudimo rizikos dalį. Jei tarp draudėjo, naudos gavėjo ar trečiojo asmens ir vieno iš draudikų kyla ginčas dėl draudimo išmokos dalies mokėjimo, atsakovu teisme yra šis draudikas.

12. Bendrajame draudime dalyvaujantiems draudikams yra privalomas pagrindinio draudiko sprendimas, kuriuo konstatuojamas draudiminio įvykio ar draudiminio įvykio nebuvimo faktas, draudimo išmokos dydis, ir sprendimas išmokėti draudimo išmoką.

13. Draudimo įmonė ar užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, ketinantys vykdyti bendrąjį draudimą užsienio valstybėje, privalo Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka gauti Priežiūros tarnybos valdybos leidimą.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

23 straipsnis. Neteko galios.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

TREČIASIS SKIRSNIS

DRAUDIMO ĮMONIŲ STEIGIMAS, VEIKLA, REORGANIZAVIMAS IR LIKVIDAVIMAS

24 straipsnis. Draudimo įmonių veikla

1. Lietuvos Respublikoje draudimo veiklą šio įstatymo nustatyta tvarka turi teisę vykdyti:

1) Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka įsteigtos draudimo įmonės: akcinės bendrovės ir uždarosios akcinės bendrovės;

2) Lietuvos Respublikoje įsteigti užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai;

3) užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonės, neįsteigusios nei dukterinės draudimo įmonės, nei filialo Lietuvos Respublikoje.

2. Draudimo įmonės negali verstis jokia kita komercine ūkine veikla, išskyrus draudimo bei su ja susijusia veikla. Tiesiogiai su draudimo veikla susijusi veikla yra perdraudimas, draudiminių įvykių likvidavimas bei administravimas, tarpininkavimas sudarant draudimo sutartis, konsultavimas draudimo ir perdraudimo klausimais, draudimo ir perdraudimo specialistų mokymas, kvalifikacijos kėlimas bei nekilnojamojo turto nuoma ir draudžiamo turto įvertinimas.

3. Draudimo įmonė, vykdanti ne gyvybės draudimą, negali vykdyti gyvybės draudimo.

4. Draudimo įmonė, vykdanti gyvybės draudimą, negali vykdyti ne gyvybės draudimo, išskyrus šio įstatymo 5 straipsnio 3 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytas ne gyvybės draudimo grupes. Draudimo įmonė, vykdanti gyvybės draudimą, pensijų kaupimo veiklą vykdo pagal Pensijų kaupimo įstatymą.

5. Draudimo įmonė, vykdanti kredito draudimą, negali vykdyti kitų šio įstatymo 5 straipsnyje numatytų gyvybės ar ne gyvybės draudimo šakoms priskirtų grupių draudimo.

6. Draudimo įmonės privalo vadovautis draudimo veiklą reglamentuojančiais teisės aktais ir Priežiūros tarnybos nutarimais.

7. Lietuvos Respublikoje įsteigtų užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialų draudimo veiklai taikomos šio įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatos.

8. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė turi teisę tik sudaryti draudimo sutartis šio įstatymo 25 straipsnio numatytais atvejais. Šiai draudimo įmonei taip pat taikomos šio įstatymo 66(1) straipsnio nuostatos, o prieš sudarant draudimo sutartį draudimo įmonė privalo suteikti draudėjui informaciją, numatytą Civilinio kodekso 6.993 straipsnyje.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

25 straipsnis. Užsienio valstybių draudimo įmonių veikla Lietuvos Respublikoje

1. Užsienio valstybių draudimo įmonėms, išskyrus šio straipsnio 2 ir 4 dalyse numatytas išimtis, draudžiama tiesiogiai ar per draudimo tarpininkus sudaryti draudimo sutartis su Lietuvos Respublikos fiziniais, juridiniais asmenimis ir įmonėmis, neturinčiomis juridinio asmens teisių. Nuo Lietuvos Respublikos įstojimo į Europos Sąjungą dienos šios dalies pirmojo sakinio nuostata nebetaikoma užsienio valstybių, kurios yra Europos Sąjungos visateisės narės, draudimo įmonėms.

2. Užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonės turi teisę sudaryti šio įstatymo 5 straipsnio 3 dalies 5, 6, 11, 12 punktuose išvardytų draudimo grupių savanoriškojo draudimo bei laivais (jūrų, ežerų, upių ir kanalų) ir skraidymo aparatais vežamų krovinių savanoriškojo draudimo sutartis su Lietuvos Respublikos fiziniais ir juridiniais asmenimis.

3. Galimybė užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonėms veikti šio straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais nesuteikia teisės užsienio valstybės draudimo įmonei paskirti atstovaujamos užsienio valstybės draudimo įmonės nurodymams bei kontrolei pavaldų ir nuolat ar ilgą laiką Lietuvos Respublikoje reziduosiantį asmenį, kuriam yra suteikti įgaliojimai sukurti teises ir pareigas užsienio valstybės draudimo įmonei.

4. Užsienio valstybių draudimo įmonės turi teisę sudaryti užsienio valstybėje galiojančio privalomojo draudimo sutartis Lietuvos Respublikoje tik per Lietuvos Respublikoje registruotą draudimo įmonę, Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka gavusią Priežiūros tarnybos valdybos leidimą atstovauti užsienio valstybės draudimo įmonei, jei užsienio valstybėje nepripažįstamos galiojančiomis Lietuvos Respublikos draudimo įmonės tos rūšies draudimo sutartys.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

26 straipsnis. Draudimo tarpininkai

1. Draudimo brokerio veikla gali verstis akcinės ir uždarosios akcinės bendrovės, turinčios šiai veiklai Priežiūros tarnybos valdybos išduotą leidimą. Leidimų išdavimo tvarką nustato Priežiūros tarnybos valdyba.

2. Draudimo brokeriai privalo vadovautis draudimo veiklą reglamentuojančiais teisės aktais ir Priežiūros tarnybos valdybos nutarimais.

3. Užsienio draudimo tarpininkams, neregistruotiems Lietuvos Respublikoje, draudžiama vykdyti draudimo tarpininkavimo veiklą Lietuvos Respublikoje.

27 straipsnis. Draudimo įmonės steigėjai ir akcininkai

1. Draudimo įmonės steigėjai, išskyrus atvejus, kai steigiama užsienio valstybės draudimo įmonės dukterinė draudimo įmonė ar filialas, yra fiziniai ir juridiniai asmenys, Akcinių bendrovių įstatymo nustatyta tvarka sudarę steigimo sutartį arba steigimo aktą. Kiekvienas draudimo įmonės steigėjas turi būti jos akcininkas. Jei vienas ar keli draudimo įmonės steigėjai iki draudimo veiklos licencijos gavimo atsisako įsigyti draudimo įmonės akcijų arba jas perleidžia kitiems asmenims, Priežiūros tarnybos valdyba gali atsisakyti išduoti draudimo veiklos licenciją.

2. Užsienio valstybės draudimo įmonė gali būti draudimo įmonės steigėja Lietuvos Respublikoje, jeigu:

1) turi užsienio valstybės, kurios jurisdikcijai ji priklauso, išduotą draudimo veiklos licenciją;

2) turi užsienio valstybės, kurios jurisdikcijai ji priklauso, draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos leidimą steigti draudimo įmonę Lietuvos Respublikoje;

3) pateikia užsienio valstybės, kurios jurisdikcijai ji priklauso, draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos pažymą, kad Lietuvos Respublikos draudimo įmonės turi teisę steigti dukterines draudimo įmones valstybėje, kurioje yra užsienio valstybės draudimo įmonės buveinė, jeigu ta užsienio valstybė nėra Pasaulio prekybos organizacijos narė.

3. Draudimo įmonės steigėjai ir akcininkai privalo būti nepriekaištingos reputacijos. Jei draudimo įmonės steigėjas ar akcininkas yra juridinis asmuo, nepriekaištingos reputacijos turi būti šio juridinio asmens valdymo organų nariai ir jį kontroliuojantys asmenys.

4. Draudimo įmonės steigėjai privalo pateikti Priežiūros tarnybos valdybai dokumentus apie lėšų, panaudotų draudimo įmonės įstatiniam kapitalui bei organizaciniam fondui kaupti, kilmę ir steigėjų finansinę būklę.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. VIII-1836, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.64-1915 (00.07.31)

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

28 straipsnis. Organizacinis fondas

1. Organizacinis fondas skirtas draudimo įmonės steigimo bei pradinio etapo (nuo steigimo iki įregistravimo) išlaidoms padengti.

2. Organizacinį fondą formuoja draudimo įmonės steigėjai piniginėms įmokoms.

3. Organizacinis fondas turi būti ne mažesnis kaip 1000000 Lt.

4. Draudimo įmonei įsiregistravus, organizacinio fondo likutis turi būti priskirtas privalomajam rezervui.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

29 straipsnis. Draudimo įmonių steigimas

1. Draudimo įmonės steigiamos Civilinio kodekso ir Akcinių bendrovių įstatymo nustatyta tvarka. Akcinių bendrovių įstatymo nuostatos draudimo įmonių steigimui taikomos tiek, kiek šis įstatymas nenustato kitaip.

2. Draudimo įmonės steigėjai, gavę Priežiūros tarnybos valdybos licenciją draudimo veiklai, įregistruoja draudimo įmonę Įmonių rejestro įstatymo nustatyta tvarka.

3. Veikiančiai akcinei bendrovei ar uždarajai akcinei bendrovei, kuri ketina verstis draudimo veikla, taikomos Civilinio kodekso nuostatos bei šio įstatymo 28 straipsnio 1, 3 ir 4 dalių nuostatos. Kai veikianti bendrovė priima sprendimą verstis draudimo veikla, ši bendrovė gali kreiptis į Priežiūros tarnybos valdybą su prašymu išduoti draudimo veiklos licenciją.

4. Šio įstatymo nustatyta tvarka gavusi draudimo veiklos licenciją, draudimo įmonė įgyja teisę verstis draudimo veikla bei su draudimu susijusia veikla.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. VIII-1836, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.64-1915 (00.07.31)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

30 straipsnis. Draudimo įmonių filialų steigimas

Lietuvos Respublikoje įregistruotų draudimo įmonių filialai steigiami gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą ir įregistruojami Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka. Leidimas steigti draudimo įmonės filialą išduodamas ir atšaukiamas Priežiūros tarnybos nustatyta tvarka. Kiti draudimo įmonės padaliniai steigiami draudimo įmonės įstatų nustatyta tvarka. Draudimo įmonių filialai veikia neviršydami draudimo įmonės suteiktų įgaliojimų, vadovaudamiesi draudimo įmonės įstatais.

30(1) straipsnis. Užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos

narės, draudimo įmonių filialų steigimas Lietuvos Respublikoje

1. Užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai Lietuvos Respublikoje steigiami gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą ir įregistruojami Lietuvos Respublikos įstatymų bei kitų teisės aktų nustatyta tvarka. Leidimas steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje išduodamas ir atšaukiamas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka.

2. Kartu su prašymu išduoti leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje užsienio valstybės draudimo įmonė privalo pateikti šiuos dokumentus:

1) užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos raštišką patvirtinimą, jog užsienio valstybės draudimo įmonė turi teisę verstis draudimo veikla valstybėje, kurioje ji įregistruota;

2) užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos leidimą steigti filialą Lietuvos Respublikoje;

3) užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos patvirtinimą, jog užsienio valstybės draudimo įmonė pastaruosius 3 metus vykdė mokumo, techninių atidėjimų formavimo ir investavimo bei kitus užsienio valstybės teisės aktuose nustatytus draudimo įmonių veiklos reikalavimus, kartu nurodant ir draudimo grupes, kurių veiklą turi teisę vykdyti užsienio valstybės draudimo įmonė. Jei užsienio valstybės draudimo įmonė veikia mažiau kaip 3 metus, užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą atliekanti institucija turi pateikti patvirtinimą apie visą užsienio valstybės draudimo įmonės veiklos laikotarpį;

4) užsienio valstybės draudimo įmonės valdymo organo sprendimą steigti filialą Lietuvos Respublikoje, patvirtinti filialo nuostatus ir paskirti filialo vadovą, taip pat šio valdymo organo raštišką įsipareigojimą, jog įsteigtas filialas finansinės atskaitomybės bei kitus su filialo vykdoma veikla susijusius dokumentus laikys filialo buveinėje;

5) dokumentus, įrodančius, jog užsienio valstybės draudimo įmonė yra paskyrusi nepriekaištingos reputacijos, kvalifikuotą ir turintį darbo draudimo įmonėse patirtį filialo vadovą, kuriam suteikti pakankami įgaliojimai, kad jis galėtų sukurti teises ir pareigas užsienio valstybės draudimo įmonei, atstovauti draudimo įmonei Lietuvos Respublikos teisme bei kitose valstybės valdžios ir valdymo institucijose;

6) jei steigiamas filialas ketina vykdyti gyvybės draudimo šakos draudimo grupių veiklą, dokumentus, įrodančius, jog užsienio valstybės draudimo įmonė yra paskyrusi nepriekaištingos reputacijos, kvalifikuotą ir turintį darbo draudimo įmonėse patirtį draudimo matematiką (aktuarijų);

7) filialo nuostatus;

8) Priežiūros tarnybos valdybos nustatytos formos informaciją apie užsienio valstybės draudimo įmonės akcininkus ir valdymo organų narius;

9) Priežiūros tarnybos valdybos nustatytos formos verslo planą kartu su pastarųjų 3 metų užsienio valstybės draudimo įmonės finansinės atskaitomybės dokumentais, patikrintais nepriklausomo auditoriaus. Jei užsienio valstybės draudimo įmonė veikia mažiau kaip 3 metus, turi būti pateikti šio veiklos laikotarpio kiekvienų pasibaigusių finansinių metų nepriklausomo auditoriaus patikrinti finansinės atskaitomybės dokumentai;

10) dokumentus, įrodančius, jog užsienio valstybės draudimo įmonė į banko sąskaitą Lietuvos Respublikoje yra įnešusi pinigų sumas, nurodytas šio įstatymo 40(2 )straipsnio 1 dalyje bei 53 straipsnio 4 dalyje;

11) dokumentus, įrodančius, jog steigiamas filialas turi patalpas filialo veiklai.

3. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę reikalauti, kad per 30 kalendorinių dienų nuo prašymo išduoti leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje ir dokumentų gavimo būtų pateikti papildomi dokumentai ir informacija, reikalinga leidimui išduoti.

4. Per 2 mėnesius nuo prašymo išduoti leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje pateikimo dienos Priežiūros tarnybos valdyba priima sprendimą dėl leidimo išdavimo ir apie tai raštu praneša pareiškėjui.

5. Jei šio įstatymo 3 dalyje nustatyta tvarka Priežiūros tarnybos valdyba pareikalavo papildomų dokumentų, tai 2 mėnesių terminas skaičiuojamas nuo tos dienos, kai gauti visi sprendimui priimti reikalingi dokumentai ir informacija.

6. Priežiūros tarnybos valdyba išduoda leidimą tik tada, jei yra įvykdytos šios sąlygos:

1) yra pateikti visi šio straipsnio 2 dalyje numatyti dokumentai ir jie atitinka Lietuvos Respublikos įstatymus bei kitus teisės aktus;

2) užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonei užsienio valstybėje, kurioje ji registruota, nuosavybės teise priklauso turtas, kurio ekvivalentas litais yra ne mažesnis kaip 1/2 šio įstatymo 40 straipsnio 2 dalies 1–3 punktuose nurodytos sumos, atsižvelgiant į tai, ar Lietuvos Respublikoje įsteigtas filialas ketina vykdyti gyvybės, ne gyvybės ar kredito draudimą;

3) užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės akcininkų ir valdymo organų narių reputacija yra nepriekaištinga, pačios draudimo įmonės veikla per pastaruosius 3 metus ar kitą veiklos laikotarpį, jei įmonė veikia mažiau kaip 3 metus, nebuvo nuostolinga, o pateiktas verslo planas pagrįstas ekonominiais skaičiavimais;

4) Priežiūros tarnyba yra pasirašiusi bendradarbiavimo sutartį su užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonių priežiūrą atliekančia institucija dėl keitimosi informacija arba užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą atliekanti institucija yra vienašališkai įsipareigojusi teikti informaciją Priežiūros tarnybai.

7. Šiame ir kituose šio įstatymo straipsniuose numatytais atvejais vertindama asmens nepriekaištingą reputaciją, Priežiūros tarnybos valdyba privalo atsižvelgti į tai:

1) ar asmuo buvo arba yra teistas, kokios administracinės ar drausminės nuobaudos jam buvo taikytos;

2) ar yra įrodymų, jog asmuo piktnaudžiauja narkotinėmis, toksinėmis, psichotropinėmis medžiagomis arba alkoholiu;

3) kokios sankcijos buvo taikomos įmonei, kurioje asmuo buvo įmonės valdymo organo narys, ar ši įmonė nebuvo likviduota, ar jai nebuvo iškelta bankroto byla.

8. Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, gavęs leidimus draudimo rūšims, turi teisę vykdyti tik tokių draudimo grupių draudimo veiklą Lietuvos Respublikoje, kokią turi teisę vykdyti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė pagal tos užsienio valstybės teisės aktus. Jei užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė turi teisę vykdyti gyvybės ir ne gyvybės draudimo šakų draudimo veiklą kartu, Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, gavęs leidimus draudimo rūšims, turi teisę vykdyti Lietuvos Respublikoje tik ne gyvybės draudimo šakos draudimo grupių veiklą.

9. Priežiūros tarnybos valdyba, pranešdama pareiškėjui apie sprendimą neduoti leidimo steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje, raštu pateikia tokio sprendimo motyvus. Sprendimas neduoti leidimo steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje gali būti skundžiamas teismui įstatymų nustatyta tvarka.

10. Jei po leidimo steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje išdavimo susiklosto tokios aplinkybės ar sąlygos, kurioms esant leidimas nebūtų išduotas, Priežiūros tarnyba turi teisę:

1) nustatyti terminą šiai situacijai ištaisyti, jei situacijos ištaisymas priklauso nuo užsienio valstybės draudimo įmonės;

2) sustabdyti arba panaikinti išduotą leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje ir vykdyti draudimo veiklą.

11. Apie aplinkybių ar sąlygų, kurioms esant buvo išduotas leidimas steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje, pasikeitimą Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas privalo informuoti Priežiūros tarnybos valdybą ir suderinti pasikeitimus Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

31 straipsnis. Prašymas draudimo veiklos licencijai gauti

1. Draudimo įmonės steigėjai arba veikianti bendrovė, kuri priėmė sprendimą verstis draudimo veikla, pateikia Priežiūros tarnybos valdybai prašymą išduoti draudimo veiklos licenciją.

2. Prašyme išduoti draudimo veiklos licenciją turi būti steigiamos draudimo įmonės ar veikiančios bendrovės, kuri priėmė sprendimą verstis draudimo veikla, veiklos metmenys, buveinės adresas.

3. Kartu su prašymu pateikiami šie dokumentai ir informacija:

1) įstatų projektas arba įstatų pakeitimo projektas;

2) steigimo sutartis, akcijų pasirašymo sutartis, steigiamojo susirinkimo protokolas, nutarimas dėl draudimo įmonės steigimo, veikiančios bendrovės sprendimas verstis draudimo veikla;

3) draudimo įmonės pavadinimas;

4) Priežiūros tarnybos valdybos nustatyto turinio ir formos steigiamos draudimo įmonės ekonominės veiklos pagrindimas (verslo planas). Taip pat pateikiamas draudimo įmonės planuojamos struktūros bei teikiamų paslaugų aprašymas;

5) ekonominės veiklos pagrindime (verslo plane) nurodytų draudimo rūšių taisyklės, draudimo įmokų tarifai bei draudimo liudijimo (poliso) pavyzdys;

6) užsienio valstybės, kurios jurisdikcijai priklauso užsienio draudimo įmonė, draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos leidimas steigti draudimo įmonę Lietuvos Respublikoje;

7) užsienio valstybės, kurios jurisdikcijai priklauso užsienio draudimo įmonė, draudimo įmonių priežiūrą atliekančios institucijos pažyma, kad Lietuvos Respublikos draudimo įmonės gali verstis draudimo veikla šalyje, kurioje yra užsienio draudimo įmonės buveinė, jei ta užsienio valstybė nėra Pasaulio prekybos organizacijos narė;

8) Priežiūros tarnybos valdybos nustatytos formos draudimo įmonės steigėjų sąrašas bei nustatyta informacija apie draudimo įmonės steigėjus, reikalinga licencijai išduoti. Tais atvejais, kai draudimo įmonės steigėjas yra juridinis asmuo, taip pat pateikiama Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta informacija apie jį kontroliuojančius asmenis ir valdymo organų narius;

9) Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta informacija apie draudimo įmonės stebėtojų tarybos narius, valdybos pirmininką, valdybos narius, administracijos vadovą, filialų vadovus ir vyriausiąjį buhalterį (finansininką), o jei numatoma vykdyti gyvybės draudimą – ir apie aktuarijų (draudimo matematiką);

10) dokumentai, patvirtinantys, jog yra sukauptas steigiamos draudimo įmonės organizacinis fondas;

11) sutartys, sudarytos steigiamo juridinio asmens vardu su kitomis įmonėmis dėl draudimo įmonės investicijų ar turto valdymo, draudiminių įvykių administravimo, apskaitos tvarkymo, jei šių funkcijų vykdymą draudimo įmonė numato perleisti kitoms įmonėms.

4. Jei steigėjas yra juridinis asmuo, papildomai turi būti pateikta:

1) steigėjo – juridinio asmens registravimo pažymėjimo nuorašas arba kitas jį atitinkantis dokumentas;

2) steigėjo – juridinio asmens paskutinių ir einamųjų metų finansinės ataskaitos kartu su nepriklausomų auditorių išvadomis.

5. Veikianti bendrovė, priėmusi sprendimą verstis draudimo veikla, papildomai turi pateikti:

1) ankstesnės veiklos aprašymą, paskutinių ir einamųjų metų finansines ataskaitas kartu su nepriklausomų auditorių išvadomis, duomenis apie akcinio kapitalo sudėtį ir akcijų paketų savininkus;

2) dokumentus, patvirtinančius, kad ji disponuoja draudimo įmonės veiklai reikalingu organizaciniu fondu;

3) duomenis apie mokesčių sumokėjimą bei skolas kreditoriams.

6. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę reikalauti, kad per 30 kalendorinių dienų nuo prašymo išduoti draudimo veiklos licenciją ir dokumentų gavimo būtų pateikti papildomi dokumentai ir informacija, reikalinga licencijai išduoti.

7. Už steigiamos bendrovės prašyme ir pateiktuose dokumentuose nurodytos informacijos teisingumą yra atsakingi steigėjai, o už veikiančios bendrovės, priėmusios sprendimą verstis draudimo veikla, prašyme ir pateiktuose dokumentuose nurodytos informacijos teisingumą yra atsakingi valdymo organai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

32 straipsnis. Sprendimas dėl draudimo veiklos licencijos išdavimo

1. Per 4 mėnesius nuo prašymo išduoti draudimo veiklos licenciją pateikimo dienos Priežiūros tarnybos valdyba priima sprendimą dėl draudimo veiklos licencijos išdavimo ir apie tai raštu praneša pareiškėjui.

2. Jei šio įstatymo nustatyta tvarka Priežiūros tarnybos valdyba pareikalavo papildomų dokumentų, tai 4 mėnesių terminas skaičiuojamas nuo tos dienos, kai gauti visi sprendimui priimti reikalingi dokumentai ir informacija.

3. Priežiūros tarnybos valdyba išduoda draudimo veiklos licenciją tik tuo atveju, kai pateikti dokumentai ir turima informacija patvirtina, kad steigiama draudimo įmonė:

1) turi visiškai apmokėtą įstatinį kapitalą;

2) turi nepriekaištingos reputacijos, reikiamą profesinę kvalifikaciją ir patyrimą turinčius valdybos narius, administracijos vadovą, vyriausiąjį buhalterį (finansininką), o jei numatoma vykdyti gyvybės draudimą, – ir aktuarijų (draudimo matematiką), bei nepriekaištingos reputacijos ir kvalifikuotus stebėtojų tarybos narius ir filialų vadovus. Priežiūros tarnybos valdyba, vertindama asmenų, pretenduojančių eiti išvardytas pareigas, kvalifikaciją, patirtį, privalo atsižvelgti į darbo stažą, eitas pareigas, išsilavinimą ir kitus veiksnius, kurie gali turėti įtakos asmens kvalifikacijai ir patirčiai;

3) turi patalpas;

4) yra sumokėjusi valstybės rinkliavą už draudimo veiklos licencijos išdavimą;

5) pateikė duomenis apie organizacinio fondo naudojimą ir jo likutį;

6) pateikė duomenis, kad draudimo įmonės steigėjai ar akcininkai, steigėjus ar akcininkus – juridinius asmenis kontroliuojantys asmenys yra nepriekaištingos reputacijos ir jų finansinė būklė yra gera bei steigėjų ar akcininkų – juridinių asmenų valdymo organų nariai yra nepriekaištingos reputacijos;

7) pateikė duomenis, kad draudimo įmonės steigėjų lėšos, panaudotos steigiamos draudimo įmonės akcijoms įsigyti, ar veikiančios bendrovės, ketinančios verstis draudimo veikla, lėšos, panaudotos kaupti įstatiniam kapitalui, yra teisėtai įsigytos.

4. Draudimo veiklos licencija išduodama neribotam laikui ir negali būti perduodama.

5. Už draudimo veiklos licencijos išdavimą mokama Rinkliavų įstatymo ir kitų teisės aktų nustatyta valstybės rinkliava.

6. Priežiūros tarnybos valdyba, pranešdama pareiškėjui apie sprendimą neduoti draudimo veiklos licencijos, raštu pateikia tokio sprendimo motyvus ir informuoja rejestro tvarkytoją.

7. Sprendimas neduoti draudimo veiklos licencijos gali būti apskundžiamas teismui įstatymų nustatyta tvarka.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-281, 2001 04 19, Žin., 2001, Nr. 39-1351 (2001 05 09)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

33 straipsnis. Draudimo veiklos licencijos rekvizitai

Draudimo veiklos licencijoje turi būti šie rekvizitai:

1) draudimo įmonės pavadinimas, buveinės adresas;

2) veiklos rūšis;

3) teritorija, kurioje ši veikla galės būti vykdoma;

4) licencijos išdavimo data ir numeris;

5) draudimo šaka;

6) Priežiūros tarnybos vadovo (jo pavaduotojo) parašas ir herbinis antspaudas.

34 straipsnis. Leidimas draudimo rūšiai

1. Naujai įregistruotai draudimo įmonei leidimas draudimo rūšiai, kurios draudimo rūšies taisyklės, draudimo įmokų tarifai ir draudimo liudijimo (poliso) pavyzdys buvo pateikti kartu su prašymu išduoti draudimo veiklos licenciją, išduodamas kartu su draudimo veiklos licencija.

2. Jeigu veikianti draudimo įmonė nori vykdyti draudimo rūšį, kuriai nėra gavusi Priežiūros tarnybos valdybos leidimo, pateikia šiuos dokumentus:

1) draudimo rūšies taisykles, draudimo įmokų tarifus ir draudimo liudijimo (poliso) pavyzdį;

2) Priežiūros tarnybos valdybos nustatytos formos ekonominės veiklos pagrindimą (draudimo rūšies verslo planą);

3) agentinę sutartį, jei pageidaujama platinti užsienio draudimo įmonių draudimo liudijimus (polisus).

3. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę reikalauti, kad per 30 kalendorinių dienų nuo dokumentų leidimui draudimo rūšiai gauti gavimo būtų pateikti papildomi dokumentai ir informacija.

4. Per mėnesį nuo dokumentų pateikimo dienos Priežiūros tarnybos valdyba priima sprendimą dėl leidimo draudimo rūšiai išdavimo ir apie tai raštu praneša pareiškėjui.

5. Jei šio įstatymo nustatyta tvarka Priežiūros tarnybos valdyba pareikalavo papildomų dokumentų, mėnesio terminas skaičiuojamas nuo tos dienos, kai gauti visi sprendimui priimti reikalingi dokumentai ir informacija.

6. Leidimas draudimo rūšiai išduodamas neribotam laikui ir negali būti perduodamas.

7. Priežiūros tarnybos valdyba, pranešdama pareiškėjui apie sprendimą neduoti leidimo draudimo rūšiai, raštu pateikia tokio sprendimo motyvus.

8. Sprendimas neduoti leidimo draudimo rūšiai gali būti apskundžiamas teismui įstatymų nustatyta tvarka.

9. Leidimas pakeisti draudimo rūšies taisykles, draudimo įmokų tarifus ar draudimo liudijimą (polisą) išduodamas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka.

34(1) straipsnis. Draudimo įmonės valdymo organų narių teisių apribojimai

1. Draudimo įmonės administracijos vadovas negali vykdyti vyriausiojo buhalterio (finansininko), aktuarijaus pareigų bei būti kitos draudimo įmonės stebėtojų tarybos, valdybos nariu ar dirbti kitos draudimo įmonės administracijoje, tačiau patronuojančios draudimo įmonės administracijos vadovas turi teisę būti dukterinės draudimo įmonės stebėtojų tarybos ir valdybos nariu, o dukterinės draudimo įmonės administracijos vadovas turi teisę būti patronuojančios draudimo įmonės stebėtojų tarybos ir valdybos nariu.

2. Draudimo įmonės stebėtojų tarybos ir valdybos nariais negali būti kitos draudimo įmonės stebėtojų tarybos, valdybos nariai. Ši nuostata nėra taikoma draudimo įmonėms, kurios turi bendrą patronuojančią įmonę, ar kai dukterinės draudimo įmonės stebėtojų tarybos ir valdybos nariai yra patronuojančios draudimo įmonės stebėtojų tarybos ir valdybos nariai bei atvirkščiai. Draudimo įmonės stebėtojų tarybos ar valdybos nariu negali būti kitos draudimo įmonės auditorius.

3. Kol bus paskirti ar išrinkti draudimo įmonės stebėtojų tarybos ar valdybos nariai, administracijos vadovas, filialų vadovai, vyriausiasis buhalteris (finansininkas) bei aktuarijus (draudimo matematikas), draudimo įmonė privalo informuoti Priežiūros tarnybą pateikdama Priežiūros tarnybos valdybos nustatytą informaciją ir gauti Priežiūros tarnybos valdybos pritarimą asmenų, pretenduojančių eiti išvardytas pareigas, kandidatūroms. Šie asmenys privalo atitikti šio įstatymo 32 straipsnio 3 dalies 2 punkte nustatytus kriterijus. Priežiūros tarnybos valdyba sprendimą dėl pritarimo kandidatūrai priima per 15 darbo dienų.

4. Draudimo įmonės akcininkai bei valdymo organai privalo užtikrinti patikimą ir apdairų draudimo įmonės valdymą bei draudimo įmonės veiklos vidaus kontrolę.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

34(2) straipsnis. Draudimo įmonės vidaus kontrolė

1. Draudimo įmonės veiklos vidaus kontrolę draudimo įmonėje užtikrina patikima bei tinkamai veikianti vidaus kontrolės sistema ir vidaus audito tarnyba arba vidaus auditorius. Jų visų tikslas – padėti didinti draudimo įmonės veiklos efektyvumą, įgyvendinti jos veiklos strategiją, ūkinę ir finansų politiką, atskleisti rezervus veiklai plėtoti ir jos tęstinumui garantuoti, teikti jai informaciją, analitinę medžiagą, vertinimus, rekomendacijas ir patarimus, susijusius su draudimo įmonės veikla. Vidaus audito tarnybos arba vidaus auditoriaus teises, pareigas ir atsakomybę nustato draudimo įmonės įstatai.

2. Draudimo įmonės veiklos vidaus kontrolės sistemą sudaro:

1) organizacinė struktūra, leidžianti užtikrinti vertikalius ir horizontalius ryšius;

2) vidaus informacinė sistema;

3) įmonės teisės aktuose nustatyta personalo atsakomybė ir kompetencija;

4) dviguba veiklos procedūrų vidaus kontrolė;

5) akcininkų bei valdymo organų informavimo sistema;

6) rizikos kontrolė ir rizikos valdymas.

3. Vidaus audito tarnybos (vidaus auditoriaus) tikslai:

1) vertinti, ar draudimo įmonės finansinė atskaitomybė parodo tikrąją būklę;

2) vertinti, kaip laikomasi Lietuvos Respublikos teisės aktų ir įmonės taisyklių reikalavimų;

3) tikrinti ir vertinti draudimo įmonės vidaus kontrolės sistemos tinkamumą ir veiksmingumą;

4) padėti draudimo įmonės akcininkams bei valdymo organams nustatyti veiklos kryptis ir jų įgyvendinimo priemones;

5) nustatyti, ar veiksminga draudimo įmonės veikla, ar pagrįsta jos pasirinkta veiklos politika, ar pakankamai veiksmingai taikomos jos pasirinktos priemonės;

6) teikti draudimo įmonės akcininkams bei valdymo organams analizės bei įvertinimo medžiagą ir rekomendacijas draudimo įmonės valdymo, audituojamų padalinių veiklos organizavimo ir jos veiksmingumo klausimais.

4. Vidaus audito tarnyba arba vidaus auditorius, jei vidaus audito tarnyba neįsteigta, privalo nedelsdami informuoti draudimo įmonės valdymo organus ir Priežiūros tarnybą apie nustatytus Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų pažeidimus, kurie kelia grėsmę draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų interesams, saugiai ir patikimai draudimo įmonės veiklai.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

35 straipsnis. Draudimo įmonių įstatų pakeitimai

Keičiami veikiančios draudimo įmonės įstatai prieš perregistravimą turi būti suderinti su Priežiūros tarnybos valdyba.

36 straipsnis. Draudimo įmonių reorganizavimas

1. Draudimo įmonės reorganizuojamos įstatymų nustatyta tvarka.

2. Draudimo įmonėms reorganizuoti reikalingas Priežiūros tarnybos valdybos leidimas.

3. Tik užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonei gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą, šios draudimo įmonės reorganizavimas gali turėti įtakos teisėms ir pareigoms, atsirandančioms iš Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo draudimo sutarčių.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

37 straipsnis. Draudimo įmonės likvidavimas

Draudimo įmonė likviduojama Civilinio kodekso ir Akcinių bendrovių įstatymo nustatyta tvarka. Akcinių bendrovių įstatymo nuostatos draudimo įmonių likvidavimui taikomos tiek, kiek šis įstatymas nenustato kitaip.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

37(1) straipsnis. Draudimo įmonės likvidavimo procedūra

1. Draudimo įmonė savanoriškai veiklą gali nutraukti draudimo įmonės visuotiniam akcininkų susirinkimui priėmus sprendimą likviduoti draudimo įmonę. Draudimo įmonės visuotinis akcininkų susirinkimas turi teisę priimti sprendimą likviduoti draudimo įmonę tik draudimo įmonei šio įstatymo nustatyta tvarka perdavus teises ir pareigas pagal draudimo sutartis ir gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą likviduoti draudimo įmonę. Priežiūros tarnybos valdyba neišduoda leidimo likviduoti draudimo įmonę, jei draudimo įmonė nėra perdavusi teisių ir pareigų pagal draudimo sutartis. Priežiūros tarnybos valdyba sprendimą dėl leidimo išdavimo priima per 30 darbo dienų nuo visų reikiamų ir tinkamai įformintų dokumentų pateikimo.

2. Draudimo įmonės visuotinis akcininkų susirinkimas, priėmęs sprendimą likviduoti draudimo įmonę, privalo paskirti likvidatorių (likvidavimo komisiją). Prieš skiriant asmenį likvidatoriumi, likvidavimo komisijos nariu ar jos pirmininku, Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka turi būti gautas Priežiūros tarnybos valdybos pritarimas šio asmens kandidatūrai. Priežiūros tarnybos valdyba sprendimą dėl pritarimo kandidatūrai priima per 15 darbo dienų nuo visų reikiamų ir tinkamai įformintų dokumentų pateikimo.

3. Apie priimtą sprendimą likviduoti draudimo įmonę ir paskirti likvidatorių ar sudaryti likvidavimo komisiją ir paskirti jos pirmininką draudimo įmonė per 3 darbo dienas raštu privalo pranešti Priežiūros tarnybai. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę kreiptis į teismą prašydama pakeisti likvidatorių, likvidavimo komisijos narius ar likvidavimo komisijos pirmininką, jei šie veikia netinkamai (pažeidžia galiojančius teisės aktus ar kelia grėsmę draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų interesams).

4. Jei įstatymų nustatyta tvarka sprendimo likviduoti draudimo įmonę priėmimas priklauso teismo kompetencijai, likvidatoriaus ar likvidavimo komisijos ir jos pirmininko kandidatūras teismui pateikia Priežiūros tarnybos valdyba. Priėmęs sprendimą likviduoti draudimo įmonę, paskirti likvidatorių ar likvidavimo komisiją bei jos pirmininką, teismas per 3 darbo dienas apie tai privalo raštu pranešti Priežiūros tarnybai.

5. Panaikinus draudimo įmonės draudimo veiklos licencijos galiojimą, Priežiūros tarnybos valdyba per 3 darbo dienas apie tai privalo raštu pranešti juridinio asmens registro tvarkytojui.

6. Jei šio įstatymo nustatyta tvarka draudimo veiklos licencijos galiojimas iki sprendimo likviduoti draudimo įmonę priėmimo nėra panaikintas, priėmus sprendimą likviduoti draudimo įmonę, Priežiūros tarnybos valdyba sustabdo draudimo veiklos licencijos galiojimą. Sustabdžius draudimo veiklos licencijos galiojimą, likviduojama draudimo įmonė turi teisę vykdyti tik Priežiūros tarnybos valdybos nutarime dėl draudimo veiklos licencijos galiojimo sustabdymo nustatytą veiklą, susijusią su draudimo sutarčių užbaigimu. Prieš kreipiantis dėl draudimo įmonės išregistravimo į juridinio asmens registro tvarkytoją, likviduojamos draudimo įmonės likvidatorius ar likvidavimo komisijos pirmininkas privalo pateikti Priežiūros tarnybos valdybai prašymą panaikinti draudimo veiklos licencijos galiojimą. Pateikto prašymo pagrindu Priežiūros tarnybos valdyba panaikina draudimo veiklos licencijos galiojimą.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

37(2) straipsnis. Likviduojamos draudimo įmonės likvidatorius

1. Draudimo įmonės likvidatoriumi, likvidavimo komisijos nariu ir jos pirmininku gali būti tik nepriekaištingos reputacijos, kvalifikuotas asmuo, turintis darbo patirties draudimo įmonėje ar įmonių likvidavimo bei administravimo srityse.

2. Teismo paskirtas likvidatorius ar likvidavimo komisija privalo ieškoti galimybių perleisti teises ir pareigas pagal likviduojamos draudimo įmonės draudimo sutartis.

3. Likvidatorius ar likvidavimo komisijos pirmininkas nedelsdamas privalo raštu pranešti Priežiūros tarnybos valdybai, kai paaiškėja, kad likviduojama draudimo įmonė yra nemoki.

4. Apie draudimo įmonės likvidavimo eigą ir rezultatus likvidatorius ar likvidavimo komisijos pirmininkas atsiskaito Priežiūros tarnybos valdybai jos nustatyta tvarka.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

37(3) straipsnis. Likviduojamos draudimo įmonės kreditinių reikalavimų tenkinimas

1. Likviduojamos draudimo įmonės draudimo techninių atidėjimų lėšos gali būti naudojamos tik draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų bei trečiųjų asmenų kreditiniams reikalavimams, atsirandantiems iš draudimo sutarčių, tenkinti. Iš draudimo techninių atidėjimų lėšų bei iš turto, į kurį investuotos draudimo techninių atidėjimų lėšos, negali būti išieškoma pagal kitas draudimo įmonės prievoles.

2. Jei draudimo techninių atidėjimų lėšų nepakanka visiems likviduojamos draudimo įmonės kreditiniams reikalavimams, atsirandantiems iš draudimo sutarčių, patenkinti, šie reikalavimai tenkinami proporcingai pagal kiekvienam kreditoriui priklausančią sumą.

3. Kitos nei draudimo techninių atidėjimų draudimo įmonės lėšos panaudojamos šio straipsnio 1 dalyje numatytų kreditorių, kurių reikalavimai nebuvo visiškai patenkinti iš draudimo techninių atidėjimų lėšų, bei visų kitų kreditorių reikalavimams tenkinti įstatymų nustatyta tvarka. Draudimo techninių atidėjimų lėšų likutis, likęs patenkinus šio straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų kreditinius reikalavimus, taip pat panaudojamas visų kitų kreditorių reikalavimams tenkinti įstatymų nustatyta tvarka.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

37(4) straipsnis. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė,

draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, likvidavimas

1. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, likvidavimo procedūros gali būti pradėtos tik šio įstatymo nustatyta tvarka perdavus teises ir pareigas pagal draudimo sutartis ir gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą likviduoti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą, įsteigtą Lietuvos Respublikoje.

2. Apie priimtą sprendimą likviduoti Lietuvos Respublikoje įsteigtą užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą ir paskirti asmenį, atsakingą už veiklos nutraukimą, užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė per 5 darbo dienas raštu privalo pranešti Priežiūros tarnybai. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę pakeisti asmenį, atsakingą už veiklos nutraukimą, kai šis asmuo neatitinka kvalifikacijos, patirties ar nepriekaištingos reputacijos reikalavimų.

3. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, priverstinai likviduojamas Priežiūros tarnybos valdybai priėmus sprendimą panaikinti išduotą leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje. Šiuo atveju asmenį, atsakingą už veiklos nutraukimą, skiria ir turi teisę pakeisti Priežiūros tarnybos valdyba.

4. Jei įstatymų nustatyta tvarka sprendimą likviduoti Lietuvos Respublikoje įsteigtą užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą ketina priimti kitos Lietuvos Respublikos institucijos, asmens, atsakingo už veiklos nutraukimą, kandidatūrą pateikia Priežiūros tarnybos valdyba. Priėmusi sprendimą likviduoti Lietuvos Respublikoje įsteigtą užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą ir paskirti asmenį, atsakingą už veiklos nutraukimą, valstybės institucija per 3 darbo dienas apie tai privalo raštu pranešti Priežiūros tarnybai.

5. Asmeniui, atsakingam už veiklos nutraukimą, taikomos šio įstatymo 37(2) straipsnio nuostatos.

6. Likviduojamo Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo kreditinių reikalavimų tenkinimui taikomos šio įstatymo 37(3) straipsnio nuostatos, reglamentuojančios likviduojamos draudimo įmonės kreditinių reikalavimų tenkinimą. Jei iš draudimo sutarties atsirandančio kreditinio reikalavimo dalis yra patenkinta iš likviduojamo Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo indėlio, numatyto šio įstatymo 40(2 )straipsnyje, lėšų, likusi nepatenkinta kreditinio reikalavimo dalis tenkinama iš Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo draudimo techninių atidėjimų lėšų.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

38 straipsnis. Draudimo įmonės bankrotas

1. Draudimo įmonės bankroto byla nagrinėjama Įmonių bankroto įstatymo nustatyta tvarka, jei šis įstatymas nenustato kitaip.

2. Draudimo įmonės bankroto procesas vyksta tik teismo tvarka. Pareiškimą teismui dėl bankroto bylos iškėlimo dėl draudimo įmonės nemokumo pateikia Priežiūros tarnybos valdyba. Teismas pareiškimą dėl bankroto bylos iškėlimo išnagrinėja per 7 dienas.

3. Administratoriaus kandidatūrą teismui pateikia Priežiūros tarnybos valdyba. Apie administravimo eigą ir rezultatus administratorius atsiskaito Priežiūros tarnybos valdybai jos nustatyta tvarka.

4. Jei šio įstatymo nustatyta tvarka draudimo veiklos licencijos galiojimas iki bankroto bylos iškėlimo nėra panaikintas, iškėlus bankroto bylą, Priežiūros tarnybos valdyba sustabdo draudimo veiklos licencijos galiojimą. Sustabdžius draudimo veiklos licencijos galiojimą, draudimo įmonė turi teisę vykdyti tik Priežiūros tarnybos valdybos nutarime dėl draudimo veiklos licencijos galiojimo sustabdymo nustatytą veiklą, susijusią su draudimo sutarčių baigimu. Draudimo įmonę pripažinus bankrutavusia, Priežiūros tarnybos valdyba panaikina draudimo veiklos licencijos galiojimą.

5. Draudimo įmonės bankroto bylos nagrinėjimo metu draudėjų ir kitų kreditorių susirinkimai nešaukiami. Jų interesams atstovauja Priežiūros tarnybos valdybos sudarytas komitetas. Šis komitetas sudaromas iš ne daugiau kaip 15 narių. Į jo sudėtį įeina draudėjai (apdraustieji), kiti kreditoriai ir Priežiūros tarnybos atstovai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

38(1) straipsnis. Bankrutuojančių draudimo įmonių draudimo sutarčių pasibaigimas

1. Iškėlus bankroto bylą, gyvybės draudimo sutartys, sudarytos tik dėl mirties rizikos, ir ne gyvybės draudimo sutartys pasibaigia. Šių sutarčių draudėjai įgyja kreditinio reikalavimo teisę į sumokėtos draudimo įmokos dalį už laikotarpį nuo bankroto bylos iškėlimo iki draudimo sutartyje numatyto draudimo sutarties termino pabaigos.

2. Jei, įsiteisėjus teismo nutarčiai dėl bankroto bylos iškėlimo, per 30 dienų teisės ir pareigos pagal su kapitalo kaupimu susijusio gyvybės draudimo sutartis nėra perleidžiamos kitai Lietuvos Respublikoje registruotai draudimo įmonei ar užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialui, tai šios sutartys pasibaigia. Administratoriaus prašymu Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę pratęsti šį terminą.

3. Kiekvienas pasibaigusios gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutarties draudėjas įgyja kreditinio reikalavimo teisę į draudimo įmonę. Draudėjo kreditinio reikalavimo dydis yra lygus to draudėjo draudimo sutarčiai skaičiuojamų žalos padengimo (matematinio), perkeltų įmokų ir gyvybės draudimo, kai investavimo rizika tenka draudėjui, techninių atidėjimų dydžių sutarties pasibaigimo dieną sumai. Jei šios draudimo sutarties objektas yra susijęs su mirties, nelaimingo atsitikimo ar ligos rizika, draudėjas taip pat įgyja kreditinio reikalavimo teisę į dėl šių rizikų sumokėtos draudimo įmokos dalį už laikotarpį nuo draudimo sutarties pabaigos iki draudimo sutartyje numatyto draudimo sutarties termino pabaigos.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

38(2) straipsnis. Teisių ir pareigų pagal bankrutuojančios gyvybės draudimo įmonės

gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis perleidimas

1. Bankrutuojanti gyvybės draudimo įmonė sutarties su kita Lietuvos Respublikoje registruota draudimo įmone ar su užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialu, įsteigtu Lietuvos Respublikoje, pagrindu ir gavusi Priežiūros tarnybos valdybos leidimą turi teisę perleisti teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, draudimo sutartis kitai Lietuvos Respublikoje registruotai draudimo įmonei ar užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialui, įsteigtam Lietuvos Respublikoje. Teisės ir pareigos gali būti perleidžiamos pagal visas bankrutuojančios draudimo įmonės gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis ar tik dalį jų.

2. Bankrutuojančios gyvybės draudimo įmonės teisių ir pareigų pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis perleidimui netaikomos šio įstatymo 20 straipsnio nuostatos.

3. Leidimas perleisti teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis išduodamas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka per 15 dienų nuo kreipimosi, jei:

1) pateikti visi Priežiūros tarnybos valdybos nustatytoje tvarkoje nurodyti dokumentai ir informacija;

2) draudimo įmonė arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas, įsteigtas Lietuvos Respublikoje, perimantis teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis, prisiima visas teises ir pareigas, atsirandančias iš draudimo sutarčių, išskyrus šio straipsnio 5 dalyje nurodytą išimtį;

3) perdavus teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis, bus išlaikyta teisės aktų reikalaujama draudimo įmonės arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, perimančio teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, mokumo atsarga;

4) perleidžiant teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis, bus apsaugoti perleidžiančios teises ir pareigas pagal draudimo sutartis draudimo įmonės draudimo sutarčių, pagal kurias teisės ir pareigos perleidžiamos, bei draudimo sutarčių, pagal kurias teisės ir pareigos nėra perleidžiamos, draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų turtiniai interesai;

5) užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje, ketinimui perimti teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis neprieštarauja tos užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą vykdanti institucija arba ji nepareiškė savo nuomonės dėl teisių ir pareigų pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis perleidimo.

4. Leidimas perleisti teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis skelbiamas „Valstybės žinių“ priede „Informaciniai pranešimai“. Teisės ir pareigos pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis laikomos perleistomis nuo datos, nustatytos sutartyje dėl teisių ir pareigų pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis perleidimo, kuri negali būti ankstesnė už leidimo išdavimo datą. Priežiūros tarnybos valdyba, išduodama leidimą, turi teisę pavesti bankrutuojančios gyvybės draudimo įmonės administratoriui raštu informuoti kiekvieną gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutarties, pagal kurią teisės ir pareigos perleistos, draudėją apie išduotą leidimą perleisti teises ir pareigas.

5. Jei bankrutuojančios draudimo įmonės techninių atidėjimų lėšų nepakanka kreditiniams reikalavimams, atsirandantiems iš gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutarčių, patenkinti, bankrutuojanti draudimo įmonė, perleidžianti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis, turi teisę perleisti dalį pareigos dėl draudimo išmokos ir išperkamosios sumos mokėjimo. Tokiu atveju sutartyje dėl teisių ir pareigų perdavimo privalo būti nurodyta, kokią dalį (procentais) draudimo išmokos ir išperkamosios sumos privalo išmokėti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis perimanti draudimo įmonė ar Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas. Nuo teisių ir pareigų pagal draudimo sutartis perleidimo momento draudėjas įgyja kreditinio reikalavimo bankrutuojančiai draudimo įmonei teisę į išperkamosios sumos, apskaičiuotos iki teisių ir pareigų perleidimo dienos, dalį, dėl kurios išmokėjimo pareiga išliko bankrutuojančiai draudimo įmonei.

6. Jei ketinama perleisti teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis be visų ar dalies draudimo techninių atidėjimų lėšų, leidimas perleisti teises ir pareigas pagal draudimo sutartis gali būti išduotas tik Priežiūros tarnybos valdybai pritarus draudimo techninių atidėjimų lėšų atkūrimo planui, pateiktam teises ir pareigas pagal gyvybės draudimo, susijusio su kapitalo kaupimu, sutartis perimančios draudimo įmonės arba užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo, įsteigto Lietuvos Respublikoje. Tokio plano pateikti nereikia, jei, įgyvendinant šio straipsnio 5 dalies nuostatas, teises ir pareigas pagal draudimo sutartis perimančiai draudimo įmonei arba Lietuvos Respublikoje įsteigtam užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialui perduodamos draudimo techninių atidėjimų lėšos yra adekvačios perimamoms teisėms ir pareigoms.“

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

38(3) straipsnis. Bankrutavusios draudimo įmonės kreditinių reikalavimų tenkinimas

1. Draudimo techninių atidėjimų lėšos naudojamos tik draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų kreditiniams reikalavimams, atsirandantiems iš draudimo sutarčių, tenkinti. Iš draudimo techninių atidėjimų lėšų bei iš turto, į kurį investuotos draudimo techninių atidėjimų lėšos, negali būti išieškoma pagal kitas bankrutavusios draudimo įmonės prievoles.

2. Jei draudimo techninių atidėjimų lėšų nepakanka visiems draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų kreditiniams reikalavimams, atsirandantiems iš draudimo sutarčių, patenkinti visiškai, šie reikalavimai tenkinami proporcingai pagal kiekvienam kreditoriui priklausančią sumą.

3. Draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų kreditiniai reikalavimai, atsirandantys iš draudimo sutarčių, nepatenkinti iš draudimo techninių atidėjimų lėšų, bei visų kitų kreditorių kreditiniai reikalavimai tenkinami Įmonių bankroto įstatymo nustatyta tvarka. Draudimo techninių atidėjimų lėšų likutis, likęs patenkinus šio straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų kreditinius reikalavimus, taip pat panaudojamas visų kitų kreditorių reikalavimams tenkinti Įmonių bankroto įstatymo nustatyta tvarka.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

KETVIRTASIS SKIRSNIS

DRAUDIMO ĮMONIŲ FINANSAI

39 straipsnis. Nuosavas kapitalas

Nuosavas kapitalas formuojamas iš akcijų emisijos kainos, bendrovės pelno ir organizacinio fondo likučio. Draudimo įmonių nuosavo kapitalo sudėtį nustato Akcinių bendrovių įstatymas.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

40 straipsnis. Įstatinis kapitalas

1. Draudimo įmonės įstatinį kapitalą sudaro įmonės įstatuose nurodytas, visiškai apmokėtas ir įstatymų nustatyta tvarka įregistruotas kapitalas.

2. Draudimo įmonės įstatinis kapitalas turi būti ne mažesnis kaip:

1) gyvybės draudimą vykdančiose įmonėse - 4000000 Lt;

2) ne gyvybės draudimą, išskyrus kredito draudimą, vykdančiose įmonėse - 2000000 Lt;

3) kredito draudimą vykdančiose įmonėse - 7000000 Lt.

3. Įstatinis kapitalas registruojamas tik visiškai jį apmokėjus.

4. Įstatinis kapitalas turi būti apmokėtas pinigais.

5. Įstatinis kapitalas negali būti apmokėtas skolintais pinigais.

40(1) straipsnis. Draudimo įmonės akcijų perleidimas

1. Bet kuris asmuo ar tarpusavyje susiję asmenys, ketinantys perleisti draudimo įmonės akcijas, privalo informuoti Priežiūros tarnybą ir nurodyti ketinamų perleisti akcijų skaičių ir būsimą jų savininką, jei:

1) ketinama perleisti draudimo įmonės akcijas, sudarančias lygiai ar daugiau kaip 10 procentų draudimo įmonės įstatinio kapitalo, arba akcijas, suteikiančias lygiai ar daugiau kaip 10 procentų visų balsų draudimo įmonės visuotiniame akcininkų susirinkime;

2) ketinamos perleisti draudimo įmonės akcijos sumažins turimų akcijų skaičių lygiai iki 10 procentų, 25 procentų, 33 procentų ar 50 procentų arba mažiau draudimo įmonės įstatinio kapitalo arba sumažins turimų balsų draudimo įmonės visuotiniame akcininkų susirinkime skaičių lygiai iki 10 procentų, 25 procentų, 33 procentų ar 50 procentų arba mažiau visų balsų.

2. Bet kuris asmuo ar tarpusavyje susiję asmenys, ketinantys įsigyti draudimo įmonės akcijų, privalo gauti Priežiūros tarnybos valdybos leidimą, jei:

1) ketinama įsigyti draudimo įmonės akcijų, sudarančių lygiai ar daugiau kaip 10 procentų draudimo įmonės įstatinio kapitalo, arba akcijų, suteikiančių lygiai ar daugiau kaip 10 procentų visų balsų draudimo įmonės visuotiniame akcininkų susirinkime;

2) ketinamos įsigyti draudimo įmonės akcijos padidins turimų akcijų skaičių lygiai iki 10 procentų, 25 procentų, 33 procentų ar 50 procentų arba daugiau draudimo įmonės įstatinio kapitalo arba padidins turimų balsų draudimo įmonės visuotiniame akcininkų susirinkime skaičių lygiai iki 10 procentų, 25 procentų, 33 procentų ar 50 procentų arba daugiau visų balsų.

3. Tarpusavyje susiję asmenys – tai du ar daugiau asmenų, tiek esančių draudimo įmonės akcininkais, tiek ketinančių jais tapti, iš kurių vienas asmuo tiesiogiai ar (ir) netiesiogiai (per kitus asmenis) kontroliuoja kitą (kitus) asmenį (asmenis) vienu iš šių būdų:

1) turėdamas akcijų (pajų ar kitokių kapitalo dalių), suteikiančių teisę į daugiau kaip 20 procentų balsų aukščiausiojo valdymo organo susirinkime;

2) turėdamas teisę skirti (išrinkti) ar atšaukti administracijos vadovą, daugiau negu pusę valdybos ar stebėtojų tarybos narių (juos atitinkančių valdymo organų narių);

3) būdamas akcininku (pajininku, nariu) ir pagal susitarimą su kitais akcininkais (pajininkais, nariais) vienas turėdamas daugiau kaip 20 procentų balsų aukščiausiojo valdymo organo susirinkime;

4) faktiškai kontroliuodamas šio asmens priimamus sprendimus (dėl didesnės negu kitų asmenų tos įmonės akcijų (pajų ar kitokių kapitalo dalių) dalies valdymo, sudarytų sutarčių ar kitų aplinkybių).

4. Tarpusavyje susiję asmenys taip pat yra du ar daugiau asmenų, tiek esančių draudimo įmonės akcininkais, tiek ketinančių jais tapti, kuriuos šio straipsnio 3 dalyje nurodytais būdais tiesiogiai ar netiesiogiai (per kitus asmenis) kontroliuoja trečiasis asmuo (ne šioje dalyje minimas draudimo įmonės akcininkas ir ne šioje dalyje minimas asmuo, ketinantis tapti draudimo įmonės akcininku).

5. Tarpusavyje susijusiais asmenimis taip pat laikomi:

1) įgaliotojas ir įgaliotinis, kai įgaliotinis turi teisę balsuoti savo nuožiūra;

2) asmenys, sudarę rašytinę sutartį dėl suderinto balsavimo draudimo įmonės valdymo klausimais;

3) asmenys, iš kurių vienas, nesvarbu, kokia sudaryto sandorio rūšis (akcijų pirkimas-pardavimas su atpirkimo teise, akcijų įkeitimas, akcijų pasauga ir pan.), laikinai kitam perleidžia akcijas ar (ir) teisę balsuoti savo nuožiūra;

4) draudimo įmonės vadovai (administracijos vadovas, draudimo įmonės stebėtojų tarybos, valdybos nariai);

5) sutuoktiniai.

6. Priežiūros tarnybos valdybos leidimas įsigyti draudimo įmonės akcijų išduodamas Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka per 14 dienų nuo visų reikalaujamų dokumentų pateikimo dienos.

7. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę atsisakyti išduoti leidimą įsigyti draudimo įmonės akcijų tik tada, jei asmuo, ketinantis įgyti draudimo įmonės akcijų:

1) negali įrodyti lėšų, kuriomis bus mokama už akcijas, įsigijimo teisėtumo;

2) nepateikia Priežiūros tarnybos valdybos nustatytos informacijos apie save, savo savininkus ar kitus kontroliuojančius asmenis, valdymo organų narius, savo veiklą ar finansinę būklę, arba iš pateiktos informacijos matyti, jog asmuo arba to asmens savininkai, kiti kontroliuojantys asmenys ar valdymo organų nariai nėra nepriekaištingos reputacijos asmenys.

8. Priežiūros tarnybos valdybos sprendimas atsisakyti išduoti leidimą įsigyti akcijų gali būti per 1 mėnesį apskųstas teismui.

9. Draudimo įmonės privalo informuoti Priežiūros tarnybos valdybą jos nustatyta tvarka apie draudimo įmonių akcininkų pasikeitimą.

10. Sandoris, kuriuo akcijos įgytos be šio straipsnio 2 dalyje numatyto Priežiūros tarnybos valdybos leidimo arba neteisėtai gavus šį leidimą, yra negaliojantis. Asmenys, įgiję draudimo įmonės akcijų be šio straipsnio 2 dalyje numatyto Priežiūros tarnybos valdybos leidimo ar neteisėtai gavę šį leidimą, neturi teisės naudotis draudimo įmonės akcijų suteikiamomis turtinėmis bei neturtinėmis teisėmis. Priežiūros tarnyba turi teisę kreiptis į teismą dėl tokio akcijų perleidimo sandorių bei po jų priimtų draudimo įmonės visuotinio akcininkų susirinkimo nutarimų pripažinimo negaliojančiais.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

40(2) straipsnis. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė,

draudimo įmonės indėlis

1. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė, įsteigusi filialą Lietuvos Respublikoje, per visą filialo veiklos laikotarpį privalo banko sąskaitoje Lietuvos Respublikoje, atidarytoje pagal indėlio pasaugos sutartį, turėti pinigų sumą, ne mažesnę kaip 1/4 šio įstatymo 40 straipsnio 2 dalies 1–3 punktuose nustatyto dydžio, atsižvelgiant į tai, ar Lietuvos Respublikoje įsteigtas filialas ketina vykdyti gyvybės, ne gyvybės ar kredito draudimą.

2. Šio straipsnio 1 dalyje numatytos lėšos gali būti naudojamos tik Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka vykdyti filialo prievolėms, kylančioms iš draudimo sutarčių.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

41 straipsnis. Skolintas kapitalas

Skolintas kapitalas sudarytas iš:

1) draudimo techninių atidėjimų;

2) perdraudikų depozitų;

3) kitų įsipareigojimų;

4) sukauptų sąnaudų ir būsimųjų laikotarpių pajamų.

42 straipsnis. Draudimo techniniai atidėjimai

1. Draudimo įmonės sudaro tik joms būdingus draudimo techninius atidėjimus, kurie skirti tam, kad būtų laiku vykdomi įsipareigojimai. Sudarant perkeltų įmokų techninį atidėjimą, mažinamos draudimo įmonės ataskaitinio laikotarpio pajamos, siekiant draudimo įmoką proporcingai paskirstyti draudimo rizikos galiojimo laikotarpiui, o sudarant kitus draudimo techninius atidėjimus, didinamos draudimo įmonės sąnaudos, mažinančios apmokestinamąjį pelną, išskyrus draudimo įmokų grąžinimo techninį atidėjimą.

2. Draudimo įmonės sudaro šiuos draudimo techninius atidėjimus:

1) perkeltų įmokų;

2) žalos padengimo (matematinį);

3) numatomų išmokėjimų;

4) draudimo įmokų grąžinimo;

5) nuostolių svyravimo išlyginimo;

6) gyvybės draudimo, kai investavimo rizika tenka draudėjui;

7) kitus draudimo techninius atidėjimus.

3. Draudimo techninių atidėjimų sudarymo metodiką bei dydžius nustato Priežiūros tarnyba.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

43 straipsnis. Perkeltų įmokų techninis atidėjimas

Perkeltų įmokų techninis atidėjimas sudaro tą bruto draudimo įmokų dalį, kuri draudimo įmonės pajamoms bus priskiriama vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

44 straipsnis. Žalos padengimo (matematinis) techninis atidėjimas

Šis techninis atidėjimas apima matematiškai apskaičiuotą draudimo įmonės įsipareigojimų sumą, kurią sudaro galimi draudimo išmokėjimai.

45 straipsnis. Numatomų išmokėjimų techninis atidėjimas

Numatomų išmokėjimų techninis atidėjimas sudaromas iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos neišmokėtoms draudimo išmokoms dėl draudiminių įvykių, įvykusių ataskaitiniu bei ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais, mokėti ir su draudiminių įvykių likvidavimu bei administravimu susijusioms išlaidoms padengti vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais, taip pat draudimo išmokoms dėl įvykusių, bet nepraneštų draudiminių įvykių mokėti ir su draudiminių įvykių likvidavimu bei administravimu susijusioms išlaidoms padengti vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

46 straipsnis. Draudimo įmokų grąžinimo techninis atidėjimas

Draudimo įmokų grąžinimo techninis atidėjimas sudaromas iš įmonės arba atskirų draudimo rūšių pelno dėl tų draudimo sutarčių, kuriose yra numatyta grąžinti draudimo įmokos dalį, taip pat dėl tų sutarčių, pagal kurių sąlygas draudimo įmokos bus sumažintos pratęsiant draudimo sutartį.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

47 straipsnis. Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjimas

Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjimas sudaromas nuostolingumo svyravimui išlyginti.

48 straipsnis. Gyvybės draudimo, kai investavimo rizika tenka draudėjui, techninis

atidėjimas

Šis techninis atidėjimas apima gyvybės draudimo įmonės įsipareigojimus, kai investavimo objektą nurodo draudėjas. Tokiu atveju investavimo rizika tenka pačiam draudėjui.

49 straipsnis. Kiti draudimo techniniai atidėjimai

Kitus draudimo techninius atidėjimus (galimų nuostolių padengimo ir kt.) ir jų sudarymo tikslus nustato Priežiūros tarnybos valdyba.

50 straipsnis. Perdraudikų depozitai

Perdraudikų depozitai sudaro lėšas, kurias perdraudėjas pasilieka savo įmonėje kaip garantą arba kurias jam palieka perdraudikas.

51 straipsnis. Kiti įsipareigojimai

Kitus įsipareigojimus apima draudimo įmonės skolos, susijusios su:

1) draudimo operacijomis;

2) perdraudimo operacijomis;

3) gautomis paskolomis;

4) įsipareigojimais kredito institucijoms;

5) kitais įsipareigojimais - valstybės biudžetui, socialiniam draudimui, darbuotojams ir kt.

52 straipsnis. Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos apima tolygiai didėjančias pajamas, kurios yra gautos per ataskaitinį laikotarpį, tačiau rezultatams priskirtinos būsimaisiais ataskaitiniais laikotarpiais, taip pat tolygiai didėjančias sąnaudas, kurios įtakoja rezultatus per ataskaitinį laikotarpį, tačiau bus apmokėtos būsimaisiais ataskaitiniais laikotarpiais.

53 straipsnis. Mokumas

1. Draudimo įmonės turi užtikrinti nuolatinį finansinių įsipareigojimų vykdymą bei sudaryti pakankamus draudimo techninius atidėjimus ir rezervus, reikalingus draudimo (perdraudimo) įsipareigojimams vykdyti.

2. Mokumui užtikrinti kiekviena draudimo įmonė turi sudaryti pakankamą mokumo atsargą, kuri negali būti mažesnė negu nustatyta Priežiūros tarnybos valdybos.

3. Mokumo atsargos ribas ir apskaičiavimo metodiką nustato Priežiūros tarnybos valdyba.

4. Dydis, lygus 1/3 Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo mokumo ribos, yra filialo garantinis fondas. Garantinis fondas negali būti mažesnis kaip 1/2 šio įstatymo 40 straipsnio 2 dalies
1–3 punktuose nustatytos sumos, atsižvelgiant į tai, ar filialas ketina vykdyti gyvybės, ne gyvybės ar kredito draudimą. Lėšos, numatytos šio įstatymo 40(2) straipsnio 1 dalyje, įtraukiamos apskaičiuojant garantinį fondą.

5. (Neteko galios)

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

54 straipsnis. Neteko galios.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

55 straipsnis. Draudimo techninių atidėjimų lėšų investavimas ir laikymas

1. Draudimo įmonės turi investuoti draudimo techninių atidėjimų lėšas atsižvelgdamos į įmonės veiklos pobūdį ir siekdamos investicijų saugumo, likvidumo, diversifikavimo, atitikimo laikotarpio atžvilgiu bei pelningumo. Draudimo techninių atidėjimų lėšos turi būti investuotos į turtą, išreikštą ta valiuta, kuria yra prisiimti draudimo įmonės įsipareigojimai, numatyti draudimo ir perdraudimo sutartyse, laikantis suderinamumo taisyklių.

2. Visas draudimo techninių atidėjimų lėšas draudimo įmonei leidžiama investuoti tik į:

1) vyriausybės ir savivaldybės vertybinius popierius;

2) nekilnojamąjį turtą;

3) terminuotus indėlius bankuose;

4) hipotekines paskolas;

5) akcijas, įtrauktas į oficialius ar jį atitinkančius reguliuojamų vertybinių popierių biržų prekybos sąrašus;

6) akcijas, neįtrauktas į oficialius ar jį atitinkančius reguliuojamų vertybinių popierių biržų prekybos sąrašus, gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą;

7) įmonių obligacijas, įtrauktas į oficialius ar jį atitinkančius reguliuojamų vertybinių popierių biržų prekybos sąrašus;

8) įmonių obligacijas, neįtrauktas į oficialius ar jį atitinkančius reguliuojamų vertybinių popierių biržų prekybos sąrašus, gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą;

9) investicinių kintamo kapitalo bendrovių vertybinius popierius, finansų ministro įsakyme nustatytais atvejais gavus Priežiūros tarnybos valdybos leidimą.

3. Neinvestuotos draudimo techninių atidėjimų lėšos privalo būti laikomos atsiskaitomojoje sąskaitoje ir kasoje.

4. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę riboti tokias investicijas, kurios gali pakenkti draudimo įmonės finansiniam stabilumui, taip pat tais atvejais, jeigu draudimo įmonės valdybos narys arba administracijos vadovas kartu yra ir kurios nors iš įmonių, nurodytų šio straipsnio 2 dalies 7 ir
8 punktuose, valdybos narys, taip pat jeigu investicija gali padaryti neigiamą poveikį draudimo įmonės veiklai.

5. Draudimo įmonės draudimo techninių atidėjimų lėšų investavimo bei laikymo atsiskaitomojoje sąskaitoje ir kasoje reikalavimus, dydžius ir suderinamumo taisykles nustato finansų ministras.

6. Draudimo įmonė privalo Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka tvarkyti draudimo techninių atidėjimų lėšų investavimo objektų registrą.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

56 straipsnis. Apskaita, atskaitomybė ir auditas

1. Draudimo įmonės ir draudimo brokeriai privalo tvarkyti finansinę apskaitą ir sudaryti finansinę atskaitomybę vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos įstatymais ir kitais teisės aktais, taip pat įmonės pasirinkta apskaitos politika.

2. Draudimo įmonės veiklos finansinės apskaitos sistema privalo būti organizuota taip, kad:

1) finansinė atskaitomybė rodytų tikrą draudimo įmonės finansinę padėtį;

2) sudarytų sąlygas draudimo įmonės vadovams saugiai ir patikimai naudoti bei valdyti draudimo įmonės turtą ir juo disponuoti;

3) sudarytų sąlygas draudimo įmonės darbuotojams ir įstatymų įgaliotoms institucijoms tikrinti ir kontroliuoti draudimo įmonės, jos vadovų ir kitų darbuotojų, turinčių teisę priimti sprendimus, dėl kurių atsiranda draudimo įmonės prievolės kitiems asmenims, veiklą ir draudimo įmonės finansinę būklę.

3. Draudimo įmonės metinė finansinė atskaitomybė turi būti patikrinta nepriklausomo auditoriaus ir per 3 mėnesius nuo finansinių metų pabaigos patvirtinta visuotiniame akcininkų susirinkime bei pateikta Priežiūros tarnybai.

4. Auditoriaus išvadoje turi būti pateikiama informacija bei auditoriaus nuomonė apie draudimo įmonės techninių atidėjimų ir mokumo pakankamumą, techninių atidėjimų investavimą vadovaujantis Draudimo įstatymu ir finansų ministro įsakymu bei apie vidinės kontrolės sistemos pakankamumą. Auditorius privalo nedelsdamas raštu informuoti Priežiūros tarnybą apie visus šio įstatymo ir kitų draudimo įmonių finansinę veiklą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus, nustatytus draudimo įmonės finansinės atskaitomybės tikrinimo metu, bei apie aplinkybes, kurios kelia ar gali kelti grėsmę draudimo įmonės mokumui ir finansiniam stabilumui arba draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų bei trečiųjų asmenų interesų apsaugai. Priežiūros tarnybai paprašius, auditoriai taip pat privalo pateikti paaiškinimus dėl finansinių ataskaitų ir auditoriaus išvadoje nurodytos informacijos.

5. Draudimo įmonės privalo iki gegužės 1 dienos viešai paskelbti metinę finansinę atskaitomybę (balansą, pelno (nuostolio) ataskaitą ir auditoriaus išvadą) Priežiūros tarnybos valdybos nustatyta tvarka.

6. Už finansinėje atskaitomybėje pateiktos informacijos teisingumą draudimo įmonė atsako įstatymų nustatyta tvarka.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

57 straipsnis. Neto ir bruto įmokos (premijos)

1. Neto įmoka (premija) yra draudimo įmonės galimo nuostolio, susijusio su tam tikra draudimo sutartimi, vidutinė matematinė reikšmė.

2. Bruto įmoka (premija) yra neto premijos bei išlaidų, susijusių su tam tikros draudimo sutarties parengimu, tvarkymu ir vykdymu, suma.

58 straipsnis. Draudimo įmokų (premijų) apmokestinimas

1. Fizinio asmens sumokėtos gyvybės draudimo, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir draudimo ligos atvejui draudimo įmokos (premijos) atitinkamu dydžiu mažina fizinio asmens apmokestinamąsias pajamas, kurios susijusios su darbo santykiais, jeigu metinės draudimo įmokos (premijos) neviršija Vyriausybės nustatytos keturgubos vienos minimalios mėnesinės algos dydžio sumos, galiojusios ataskaitinio ketvirčio pradžioje, bei gyvybės draudimo sutarties terminas yra ne trumpesnis kaip 10 metų.

2. Įmonės, draudžiančios savo darbuotojus, dirbančius šioje įmonėje pagal darbo sutartis, sumokėtos gyvybės draudimo, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir draudimo ligos atvejui draudimo įmokos (premijos), atitinkamu dydžiu mažina šios įmonės apmokestinamąjį pelną arba pajamas, jei metinės draudimo įmokos (premijos) atskiram darbuotojui apdrausti neviršija Vyriausybės nustatytos keturgubos vienos minimalios mėnesinės algos dydžio sumos, galiojusios ataskaitinio ketvirčio pradžioje, bei gyvybės draudimo sutarties terminas yra ne trumpesnis kaip 10 metų.

3. Jei draudimo įmokos (premijos) mokamos už ilgesnį kaip vienerių metų laikotarpį, tai atsižvelgus į laikotarpį, už kurį tos įmokos (premijos) mokamos, joms taikomos tos pačios apmokestinimo lengvatos.

4. Draudimo įmokų dalis, viršijanti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą dydį, apmokestinama įstatymų nustatyta tvarka.

5. Įmonės sumokėtos ne gyvybės draudimo įmokos (premijos), išskyrus draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ir draudimą ligos atvejui, atitinkamu dydžiu mažina jos apmokestinamąjį pelną arba pajamas.

6. Nutraukus ne gyvybės, išskyrus draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir draudimo ligos atvejui, draudimo sutartį, nuo įmonei grąžinamos draudimo įmokos (premijos) dalies, nurodytos šio įstatymo 22 straipsnyje, įmonė privalo sumokėti įstatymų nustatytus mokesčius.

7. Nutraukus draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ar draudimo ligos atvejui draudimo sutartį arba per pirmuosius 10 sutarties galiojimo metų nutraukus gyvybės draudimo sutartį, nuo fiziniam asmeniui ar įmonei grąžinamos draudimo įmokos (premijos) dalies, nurodytos šio įstatymo 22 straipsnyje, fizinis asmuo ar įmonė privalo sumokėti įstatymų nustatytus mokesčius.

8. Šiuo atveju mokesčiai atskaitomi proporcingai nuo tos draudimo įmokų dalies, kuriai buvo taikomos apmokestinimo lengvatos.

9. Gautos draudimo išmokos neapmokestinamos.

PENKTASIS SKIRSNIS

VALSTYBINĖ DRAUDIMO VEIKLOS PRIEŽIŪRA

59 straipsnis. Draudimo priežiūros institucija ir jos tikslai

1. Draudimo veiklos priežiūrą Lietuvos Respublikoje vykdo Valstybinė draudimo priežiūros tarnyba prie Finansų ministerijos. Priežiūros tarnybos nuostatus tvirtina Vyriausybė.

2. Priežiūros tarnybos tikslas - užtikrinti draudėjų, apdraustųjų, naudos gavėjų ir trečiųjų asmenų interesų bei teisių apsaugą vykdant draudimo veiklą bei su draudimu susijusią veiklą besiverčiančių draudimo įmonių, taip pat draudimo tarpininkų priežiūrą.

60 straipsnis. Priežiūros tarnybos struktūra

1. Priežiūros tarnybą sudaro:

1) vadovas;

2) valdyba;

3) darbuotojai.

2. Priežiūros tarnybos vadovą skiria bei atleidžia finansų ministras. Juo gali būti skiriamas tik veiksnus Lietuvos Respublikos pilietis, turintis aukštąjį išsilavinimą bei draudimo darbo patirtį. Priežiūros tarnybai vadovauja Priežiūros tarnybos vadovas.

3. Priežiūros tarnybos valdyba yra skiriama ir atleidžiama Priežiūros tarnybos vadovo teikimu ir ją tvirtina finansų ministras. Priežiūros tarnybos valdybą sudaro ne mažiau kaip 5 asmenys. Priežiūros tarnybos valdybai vadovauja Priežiūros tarnybos vadovas.

4. Priežiūros tarnybos vadovas, valdybos nariai bei darbuotojai gali dirbti tik šioje tarnyboje, išskyrus mokslinį, pedagoginį ir kūrybinį darbą. Priežiūros tarnybos valdybos sprendimu Priežiūros tarnybos darbuotojas gali būti paskirtas draudimo įmonės laikinuoju administratoriumi ar likvidatoriumi.

5. Priežiūros tarnybos vadovas, valdyba bei darbuotojai negali būti draudimo įmonės ar draudimo brokerio tarybos ir valdybos nariais ar akcininkais.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

61 straipsnis. Priežiūros tarnybos paslapčių saugojimas

1. Žinių, kurios sudaro Priežiūros tarnybos paslaptis, sąrašą nustato Priežiūros tarnybos valdyba.

2. Priežiūros tarnybos vadovas, valdyba bei darbuotojai privalo laikyti paslaptyje žinias, susijusias su draudimo įmonių ar draudimo tarpininkų veiklos priežiūra.

3. Žinios, sudarančios Priežiūros tarnybos paslaptis, teikiamos tik įstatymų nustatytų institucijų ir įstatymų nustatyta tvarka. Užsienio šalių atitinkamoms priežiūros institucijoms Priežiūros tarnybos paslaptys gali būti atskleistos tik tada, jei tokios informacijos slaptumą garantuoja tų šalių įstatymai.

4. Už žinių, sudarančių Priežiūros tarnybos paslaptis, paskleidimą Priežiūros tarnybos vadovas, valdyba bei darbuotojai atsako įstatymų nustatyta tvarka.

62 straipsnis. Priežiūros tarnybos išlaikymas

Priežiūros tarnyba išlaikoma iš draudimo įmonių atskaitymų nuo draudimo įmokų, išskyrus visų rūšių privalomojo draudimo įmokas, Vyriausybės nustatyta tvarka ir dydžiais.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

63 straipsnis. Priežiūros tarnybos valdybos funkcijos

1. Priežiūros tarnybos valdyba, įgyvendindama šio įstatymo nuostatas, atlieka šias funkcijas:

1) nagrinėja dokumentus, reikalingus draudimo įmonėms steigti;

2) nagrinėja dokumentus, reikalingus draudimo įmonių licencijoms ir draudimo brokerių leidimams išduoti;

3) išduoda draudimo veiklos licencijas;

4) išduoda leidimus draudimo rūšims;

5) išduoda leidimus draudimo brokerių veiklai;

6) išduoda leidimus draudimo įmonių filialams steigti;

7) išduoda leidimus atstovauti užsienio valstybės draudimo įmonei;

8) išduoda leidimus draudimo įmonėms pakeisti draudimo rūšies taisykles, draudimo įmokų tarifus ar draudimo liudijimą (polisą);

9) išduoda leidimus draudimo įmonių ir draudimo brokerių įstatams pakeisti;

10) išduoda leidimus investicijoms į nekotiruojamas Vertybinių popierių biržoje akcijas;

11) išduoda leidimus draudimo įmonėms reorganizuoti ir likviduotis;

12) išduoda leidimus draudimo įmonėms perduoti visas ar dalį draudimo (perdraudimo) sutarčių kitoms draudimo įmonėms;

13) išduoda leidimus įsigyti draudimo įmonės akcijų šio įstatymo 40(1 )straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais;

14) kontroliuoja, kaip draudimo įmonės bei draudimo tarpininkai laikosi įstatymų bei kitų teisės aktų;

15) kontroliuoja, kaip draudimo įmonės, sudarydamos draudimo sutartis, laikosi draudimo rūšies taisyklių ir draudimo įmokų tarifų;

16) tikrina draudimo įmonių finansinį pajėgumą;

17) nustato draudimo liudijimų (polisų) registravimo ir apskaitos tvarką;

18) kontroliuoja draudimo techninių atidėjimų sudarymą draudimo įmonėse;

19) kreipiasi į teismą dėl bankroto bylos iškėlimo nemokioms draudimo įmonėms arba draudimo brokeriams;

20) leidžia teisės aktus pagal šio įstatymo nustatytą kompetenciją.

2. Priežiūros tarnybos valdyba atlieka Pensijų kaupimo įstatyme ir kituose Lietuvos Respublikos teisės aktuose nustatytas funkcijas.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

64 straipsnis. Priežiūros tarnybos valdybos teisės

1. Priežiūros tarnybos valdyba, įgyvendindama jai patikėtus tikslus, turi teisę:

1) gauti informaciją, reikalingą priežiūros funkcijoms vykdyti;

2) inspektuoti draudimo įmones, jų padalinius bei draudimo brokerius, tikrinti jų finansinę veiklą, perdraudimo sutartis, draudimo įmokų tarifus, draudimo rūšies taisyklių laikymąsi;

3) nustatyti draudimo veiklos periodinės statistinės atskaitomybės formas ir taisykles;

4) nustatyti bendrąsias draudimo rūšies sąlygas;

5) nustatyti atskirų draudimo grupių ar rūšių draudimo veiklos vykdymo tvarką;

6) taikyti šio ir kitų įstatymų nustatytas poveikio priemones draudimo įmonėms bei draudimo brokeriams, pažeidusiems įstatymus bei Priežiūros tarnybos teisės aktus, ir (ar) kai jų rizikinga veikla gali pakenkti draudėjų, apdraustųjų, trečiųjų asmenų bei naudos gavėjų interesams;

7) kreiptis į teismą dėl draudimo įmonės organų sprendimo pripažinimo negaliojančiais Civilinio kodekso 2.82 straipsnio 4 dalyje nustatytais atvejais;

8) patikrinti sąskaitas, buhalterinius ir kitus dokumentus bet kurio ūkio subjekto, kuris, Priežiūros tarnybos turimomis žiniomis, verčiasi draudimo veikla be Priežiūros tarnybos licencijos;

9) dalyvauti draudimo įmonių ir kitų finansinių institucijų priežiūros tarptautinėse institucijose;

10) sudaryti sutartis su kitų valstybių draudimo įmonių ar kitų institucijų priežiūros įstaigomis dėl bendradarbiavimo ir keistis informacija užtikrinus tokios informacijos konfidencialumą.

2. Priežiūros tarnybos valdyba turi Pensijų kaupimo įstatyme ir kituose Lietuvos Respublikos teisės aktuose įtvirtintas teises.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

65 straipsnis. Poveikio priemonės

1. Priežiūros tarnybos vadovas, remdamasis valdybos nutarimu, turi teisę taikyti draudimo įmonei, draudimo brokeriui ar jų vadovams šias poveikio priemones:

1) įspėti draudimo įmones ar draudimo brokerius dėl jų veiklos trūkumų ir pažeidimų bei nustatyti šių pažeidimų pašalinimo terminus;

2) įstatymų nustatyta tvarka skirti draudimo įmonių ar draudimo brokerių administracijos vadovams administracines nuobaudas;

3) laikinai sustabdyti ar visam laikui atšaukti leidimus vykdyti vieną, kelias ar visas draudimo įmonių vykdomas draudimo rūšis ar su draudimu susijusias veiklas;

4) laikinai ar visam laikui sustabdyti draudimo įmonių filialų veiklą;

5) laikinai sustabdyti ar visam laikui atšaukti leidimus draudimo brokerių veiklai;

6) reikalauti nušalinti draudimo įmonių ar draudimo brokerių valdybos narius ar administracijos vadovus;

7) reikalauti sustabdyti draudimo įmonių ar draudimo brokerių tarybos narių įgaliojimus;

8) sustabdyti draudimo įmonių ar draudimo brokerių stebėtojų tarybos įgaliojimus, nušalinti valdybą, administracijos vadovą ar Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo vadovą ir paskirti laikinąjį draudimo įmonės, draudimo brokerio ar Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo administratorių;

9) apriboti disponavimą banko sąskaitomis ir kitu turtu;

10) laikinai sustabdyti draudimo įmonių draudimo veiklos licencijas;

11) atšaukti draudimo įmonių draudimo veiklos licencijas;

12) panaikinti išduotą leidimą steigti užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą Lietuvos Respublikoje.

2. Priežiūros tarnybos valdyba parenka poveikio priemonę atsižvelgdama į pažeidimo, kuriam taikoma ši priemonė, turinį, šio pažeidimo ir taikomos priemonės pasekmes draudimo įmonės ar draudimo brokeriui ir draudimo sistemos saugumui, stabilumui ir patikimumui.

3. Toks nutarimas dėl poveikio priemonės taikymo draudimo įmonei, draudimo brokeriui ar jų vadovams gali būti apskųstas teismui įstatymų nustatyta tvarka per mėnesį nuo nutarimo priėmimo dienos. Apskundimas nesustabdo tokio nutarimo vykdymo.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

66 straipsnis. Poveikio priemonių taikymo pagrindai

1. Priežiūros tarnybos valdyba šio įstatymo 65 straipsnyje nurodytas poveikio priemones taiko esant bent vienam iš šių pagrindų:

1) Priežiūros tarnybai suteikta neteisinga informacija;

2) Priežiūros tarnybai nepateikta būtina draudimo įmonių ar draudimo brokerių priežiūrai vykdyti informacija ir dokumentai;

3) nesilaikyta Priežiūros tarnybos valdybos nustatytų normatyvų;

4) pažeisti Lietuvos Respublikos įstatymai ar kiti teisės aktai;

5) ilgiau kaip 12 mėnesių nepasinaudota draudimo veiklos licencija, leidimu draudimo brokerio veiklai ar leidimu steigti Lietuvos Respublikoje užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą;

6) jei draudimo įmonė ilgiau kaip 6 mėnesiams sustabdo draudimo veiklą;

7) nesilaikyta reikalavimų, kurie buvo steigiant draudimo įmonę ar draudimo brokerį.

2. Klausimas dėl poveikio priemonės taikymo draudimo įmonei, draudimo brokeriui ar jų vadovams svarstomas dalyvaujant draudimo įmonės ar draudimo brokerio atstovams.

3. Jeigu draudimo įmonės ar draudimo brokerio atstovai neatvyksta į klausimo svarstymą ar jie nepateikia paaiškinimų, sprendimas taikyti poveikio priemonę priimamas be jų.

4. Nutarimas dėl poveikio priemonės taikymo, išskyrus nurodytą šio įstatymo 65 straipsnio 1 dalies 2 punkte, privalo būti priimtas per 3 mėnesius nuo pažeidimo nustatymo dienos. Už pažeidimus, nuo kurių padarymo dienos praėjo daugiau kaip 2 metai, poveikio priemonės negali būti taikomos.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

66(1) straipsnis. Priežiūros tarnybos atliekama užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio

prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės ir jos filialo

Lietuvos Respublikoje priežiūra

1. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo Lietuvos Respublikoje draudimo veiklos priežiūra atliekama pagal šio įstatymo nuostatas, taikomas Lietuvos Respublikoje registruotų draudimo įmonių veiklai ir jų veiklos priežiūrai, kartu atsižvelgiant ir į išimtis, nustatytas šiame įstatyme ir Priežiūros tarnybos valdybos nutarimuose.

2. Priežiūros tarnybos valdyba, atlikdama užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės veiklos Lietuvos Respublikoje priežiūrą, turi teisę:

1) iš užsienio valstybės draudimo įmonės gauti informaciją, reikalingą priežiūros funkcijoms atlikti;

2) esant šio įstatymo 66 straipsnio 1 dalies 1 ir 4 punktuose numatytiems pagrindams ir (ar) kai užsienio valstybės draudimo įmonės rizikinga veikla gali pakenkti draudėjų, apdraustųjų, trečiųjų asmenų bei naudos gavėjų interesams, taikyti poveikio priemonę, numatytą šio straipsnio 3 dalies
1 punkte, ir kreiptis į teismą šio straipsnio 5 dalyje numatytu atveju.

3. Užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonei gali būti taikomos šios poveikio priemonės:

1) įspėjimas užsienio valstybės draudimo įmonei dėl nustatytų Lietuvos Respublikos teisės aktų pažeidimų nustatant šių pažeidimų pašalinimo terminus;

2) draudimas užsienio valstybės draudimo įmonei laikinai ar visam laikui sudaryti draudimo sutartis su Lietuvos Respublikos fiziniais ar juridiniais asmenimis.

4. Jei užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonė pažeidžia Lietuvos Respublikos teisės aktus, nepateikia informacijos Priežiūros tarnybos valdybai ar vykdo rizikingą veiklą, galinčią pakenkti draudėjų, apdraustųjų, trečiųjų asmenų bei naudos gavėjų interesams, Priežiūros tarnybos valdyba pirmiausia įspėja užsienio valstybės draudimo įmonę dėl nustatytų Lietuvos Respublikos teisės aktų pažeidimų ir nustato šių pažeidimų pašalinimo terminus. Jei padėtis nėra ištaisoma Priežiūros tarnybos valdybos nustatytais terminais ir tvarka, Priežiūros tarnybos valdyba privalo apie tai informuoti užsienio valstybės draudimo įmonių priežiūrą vykdančią instituciją ir pareikalauti, jog ši imtųsi visų užsienio valstybės teisės aktų leidžiamų priemonių pažeidimams pašalinti.

5. Jei išaiškėja, jog šio straipsnio 4 dalyje numatytos priemonės nėra pakankamos pažeidimams pašalinti, Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę kreiptis į teismą dėl poveikio priemonės, numatytos šio straipsnio 3 dalies 2 punkte, taikymo. Esant neatidėliotinam būtinumui, Priežiūros tarnybos valdyba gali kreiptis į teismą dėl šios poveikio priemonės taikymo neatsižvelgiant į šio straipsnio 4 dalies nuostatas.

6. Poveikio priemonė parenkama atsižvelgiant į pažeidimo, kuriam ji taikoma, turinį, šio pažeidimo ir taikomos priemonės pasekmes užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonei ir draudimo sistemos saugumui, stabilumui bei patikimumui. Apie taikomą poveikio priemonę nedelsiant informuojama užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonių priežiūrą vykdanti institucija.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

67 straipsnis. Laikinasis administratorius

1. Laikinasis administratorius - tai draudimo įmonės ar draudimo brokerio tarybos įgaliojimų sustabdymo ir draudimo įmonės ar draudimo brokerio valdybos bei administracijos vadovo nušalinimo laikotarpiui Priežiūros tarnybos valdybos skiriamas draudimo įmonės ar draudimo brokerio vadovas.

2. Visi draudimo įmonės ar draudimo brokerio tarybos, valdybos ir administracijos vadovo įgaliojimai nuo laikinojo administratoriaus paskyrimo dienos pereina laikinajam administratoriui, o po šio paskyrimo priimti jų sprendimai yra neteisėti ir nevykdytini.

3. Laikinasis administratorius turi teisę nutraukti darbo sutartis su draudimo įmonės ar draudimo brokerio valdybos nariais ir draudimo įmonės ar draudimo brokerio administracijos vadovu.

4. Laikinajam administratoriui neprivalomi visuotinio akcininkų susirinkimo nutarimai, jeigu jie prieštarauja laikinojo administratoriaus skyrimo tikslams arba priimti tais klausimais, kurie pagal šį įstatymą nepriskiriami draudimo įmonės ar draudimo brokerio tarybai ir valdybai.

5. Laikinasis administratorius be visuotinio akcininkų susirinkimo įgaliojimo ar sutikimo negali parduoti ar kitaip perleisti, įkeisti draudimo įmonės ar draudimo brokerio nekilnojamojo turto, reorganizuoti ar likviduoti draudimo įmonės ar draudimo brokerio, spręsti kitų visuotinio akcininkų susirinkimo kompetencijai priklausančių klausimų.

6. Apie administravimo eigą ir rezultatus laikinasis administratorius privalo informuoti Priežiūros tarnybą ir visuotinį akcininkų susirinkimą pagal jų nustatytus terminus ir jų nustatyta tvarka.

7. Laikinasis administratorius privalo paskirti išsamią draudimo įmonės ar draudimo brokerio reviziją, kuri turi būti atlikta per 3 mėnesius nuo jo paskyrimo dienos. Revizorių kandidatūras turi patvirtinti Priežiūros tarnybos valdyba. Revizijos akte turi būti nurodyta faktinė draudimo įmonės ar draudimo brokerio aktyvų ir pasyvų būklė.

8. Jeigu revizijos metu nustatoma, kad draudimo įmonė ar draudimo brokeris yra nemokus ir negali išvengti bankroto, administratorius kreipiasi į Priežiūros tarnybos valdybą dėl bankroto bylos iškėlimo.

9. Laikinajam administratoriui atsistatydinus iš pareigų, Priežiūros tarnybos valdyba sprendžia klausimą dėl kito laikinojo administratoriaus paskyrimo ar bankroto bylos iškėlimo draudimo įmonei ar draudimo brokeriui. Laikinojo administratoriaus ir revizoriaus išlaidas kompensuoja draudimo įmonė ar draudimo brokeris.

67(1) straipsnis. Laikinasis Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra

Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės

filialo administratorius

1. Laikinasis Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo administratorius – tai filialo vadovo nušalinimo laikotarpiui Priežiūros tarnybos valdybos skiriamas Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo vadovas.

2. Visi Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo vadovo įgaliojimai nuo laikinojo administratoriaus paskyrimo dienos pereina laikinajam administratoriui, o po šio paskyrimo visi užsienio valstybės draudimo įmonės valdymo organų priimti sprendimai, jeigu jie prieštarauja laikinojo administratoriaus skyrimo tikslams arba priimti klausimais, įeinančiais į filialo vadovo kompetenciją, Lietuvos Respublikoje yra nevykdytini.

3. Laikinasis administratorius be užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės valdymo organo įgaliojimo ar sutikimo negali parduoti ar kitaip perleisti, įkeisti filialo nekilnojamojo turto ir spręsti užsienio valstybės draudimo įmonės valdymo organų kompetencijai priklausančių klausimų.

4. Apie administravimo eigą ir rezultatus laikinasis administratorius privalo informuoti Priežiūros tarnybą ir užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonę pagal jų nustatytus terminus ir jų nustatyta tvarka.

5. Laikinasis administratorius privalo paskirti išsamią Lietuvos Respublikoje įsteigto užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialo reviziją. Revizija turi būti atlikta per 3 mėnesius nuo laikinojo administratoriaus paskyrimo dienos. Priežiūros tarnybos valdyba turi teisę pratęsti revizijos atlikimo terminą. Revizorių kandidatūras turi patvirtinti Priežiūros tarnybos valdyba.

6. Laikinajam administratoriui atsistatydinus iš pareigų, Priežiūros tarnybos valdyba sprendžia klausimą dėl kito laikinojo administratoriaus paskyrimo.

7. Išnykus aplinkybėms, dėl kurių buvo paskirtas laikinasis administratorius, Priežiūros tarnybos valdyba jį atšaukia.

8. Laikinojo administratoriaus ir revizoriaus išlaidas kompensuoja Lietuvos Respublikoje įsteigtas užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialas.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

68 straipsnis. Laikinojo administratoriaus atšaukimas

Laikinasis administratorius atšaukiamas prieš terminą:

1) Priežiūros tarnybos valdybai nustačius, kad draudimo įmonė ar draudimo brokeris gali patikimai ir stabiliai veikti;

2) įstatymų nustatyta tvarka iškėlus bankroto bylą draudimo įmonei ar draudimo brokeriui;

3) jei blogai atlieka savo funkcijas.

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

69 straipsnis. Baigiamosios nuostatos

1. Veikiančios draudimo įmonės, vykdančios asmens ir turto draudimą, privalo per 1 metus nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos pertvarkyti savo veiklą pagal šio įstatymo, išskyrus 40 straipsnio 2 dalies, nuostatas, taip pat pakeisti savo įstatus ir įregistruoti juos Įmonių rejestro įstatymo nustatyta tvarka.

2. Draudimo įmonės šio įstatymo nustatyta tvarka privalo įregistruoti minimalų įstatinio kapitalo dydį:

1) ne gyvybės draudimą, išskyrus kredito draudimą, vykdančiose įmonėse - 2000000 Lt, ne vėliau kaip per 1,5 metų nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos;

2) gyvybės draudimą vykdančiose įmonėse - 4000000 Lt , ne vėliau kaip per 2 metus nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos;

3) kredito draudimą vykdančiose įmonėse - 7000000 Lt, ne vėliau kaip per 3 metus nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos.

3. Savidraudos draugijos per 6 mėnesius nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos turi priimti sprendimą reorganizuotis pagal šį įstatymą įsteigdamos naujas draudimo įmones. Tuo atveju, kai savidraudos draugijos nepriima tokio sprendimo, jos likviduojamos šio įstatymo 37 straipsnio nustatyta tvarka.

4. Draudimo įmonės, kurioms iki šio įstatymo įsigaliojimo dienos buvo duoti atitinkami Draudimo reikalų tarybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos leidimai, turi teisę vykdyti gyvybės ir ne gyvybės draudimą, sudaryti naujas draudimo sutartis iki draudimo įmonės įstatų perregistravimo pagal šį įstatymą dienos.

5. Draudimo įmonės vykdo savo įsipareigojimus ir įgyvendina savo teises pagal jų sudarytas draudimo sutartis iki tokių sutarčių pasibaigimo.

6. Draudimo įmonėms, neįvykdžiusioms šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytų reikalavimų, Valstybinė draudimo priežiūros tarnybos valdyba taiko šio įstatymo nustatytas poveikio priemones.

7. Nustatyti, kad prevencijos priemonių lėšų fondo likutis skiriamas Valstybinės draudimo priežiūros tarnybai steigti.

8. Pripažinti netekusiais galios nuo šio įstatymo įsigaliojimo dienos:

1) Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. rugsėjo 20 d. priimtą Draudimo įstatymą (Žin., 1990, Nr.28- 674);

2) Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. rugsėjo 21 d. nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos draudimo įstatymo įsigaliojimo" (Žin., 1990, Nr.28-675).

9. Pasiūlyti Vyriausybei:

1) iki 1996 m. spalio 1 d. patvirtinti Valstybinės draudimo priežiūros tarnybos nuostatus;

2) peržiūrėti draudimą reglamentuojančius teisės aktus.

70 straipsnis. Draudimo įstatymo antrojo skirsnio ir šio straipsnio nuostatų

įgyvendinimas

1. Draudimo sutarties šalys, įsigaliojus šiam įstatymui, negali keisti iki šio įstatymo įsigaliojimo sudarytos draudimo sutarties termino nustatydamas ilgesnį draudimo sutarties terminą. Įsigaliojus šiam įstatymui, iki šio įstatymo įsigaliojimo sudarytos draudimo sutarties sąlygos, numatančios, jog, pasibaigus draudimo sutarties terminui, draudimo sutartis atnaujinama tam pačiam ar kitam draudimo sutartyje nurodytam terminui, netenka galios.

2. Per 6 mėnesius nuo šio įstatymo įsigaliojimo draudimo įmonės ir užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonės filialai, įsteigti Lietuvos Respublikoje, privalo pakeisti draudimo rūšies taisykles Draudimo įstatymo 34 straipsnio 9 dalyje nustatyta tvarka, suderinant jų nuostatas su šio įstatymo ir Civilinio kodekso nuostatomis. Jei per šį terminą Draudimo įstatymo 34 straipsnio 9 dalyje nustatyta tvarka draudimo rūšies taisyklės nepakeičiamos, Priežiūros tarnybos valdyba atšaukia leidimus šioms draudimo rūšims.

3. Draudimo sutartims, sudarytoms po šio įstatymo įsigaliojimo, iki šio straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo rūšies taisyklių pakeitimo draudimo rūšies taisyklių nuostatos taikomos tiek, kiek šis įstatymas ir Civilinis kodeksas nenustato kitaip.

4. Įsigaliojus šiam įstatymui, draudimo įmonės ir užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai, įsteigti Lietuvos Respublikoje, vykdantys bendrąjį draudimą pagal iki šio įstatymo įsigaliojimo sudarytas sutartis dėl dalyvavimo bendrajame draudime, per 3 mėnesius nuo šio įstatymo įsigaliojimo privalo gauti Draudimo įstatymo 22 straipsnio 8 ir 13 dalyse numatytus Priežiūros tarnybos valdybos leidimus bendrajam draudimui. Jei per šį terminą leidimai negaunami, draudimo įmonės ir užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialai, įsteigti Lietuvos Respublikoje, netenka teisės sudarinėti naujų bendrojo draudimo sutarčių.

5. Bendrojo draudimo sutartims, sudarytoms po šio įstatymo įsigaliojimo, iki šio straipsnio 4 dalyje numatyto Priežiūros tarnybos valdybos leidimo gavimo draudimo rūšies taisyklių nuostatos taikomos tiek, kiek šis įstatymas ir Civilinis kodeksas nenustato kitaip.

6. Draudimo įstatymo tekste vartojamą sąvoką „užsienio valstybė, kuri yra Pasaulinės Prekybos Organizacijos visateisė narė“ visame Draudimo įstatymo tekste keičiama į sąvoką „užsienio valstybė, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė“.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

71 straipsnis. Draudimo įstatymo 37 ir 38 straipsnių pakeitimo bei 34(2), 37(1), 37(2), 37(3),

37(4), 38(1), 38(2), 38(3) straipsnių nuostatų taikymas

1. Per vienerius metus nuo šio įstatymo įsigaliojimo draudimo įmonės privalo pakeisti savo įstatus ir suderinti juos su 34(2) straipsnio 1 dalies nuostatomis.

2. Draudimo įstatymo 37 ir 38 straipsnių pakeitimo bei 37(1), 37(2), 37(3), 37(4), 38(1), 38(2), 38(3) straipsnių nuostatos taikomos draudimo įmonių likvidavimo ir bankroto bei Lietuvos Respublikoje įsteigtų užsienio valstybių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos narės, draudimo įmonių filialų likvidavimo procedūroms, jei sprendimas likviduoti draudimo įmonę ar nutartis iškelti jai bankroto bylą, sprendimas likviduoti Lietuvos Respublikoje įsteigtą užsienio valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, draudimo įmonės filialą buvo priimti įsigaliojus šiam įstatymui.

3. Jei sprendimas likviduoti draudimo įmonę ar nutartis iškelti jai bankroto bylą buvo priimti iki šio įstatymo įsigaliojimo, draudimo įmonių likvidavimo ir bankroto procedūros vykdomos pagal iki šio įstatymo įsigaliojimo galiojusias Draudimo įstatymo 37 ir 38 straipsnių
(Žin., 1996, Nr. 73-1742; 2000, Nr. 29-803) nuostatas.

Įstatymas papildytas straipsniu:

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.

RESPUBLIKOS PREZIDENTAS	ALGIRDAS BRAZAUSKAS

______________

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-362, 97.07.01, Žin., 1997, Nr.67-1652 (97.07.16)

LIETUVOS RESPUBLIKOS DRAUDIMO ĮSTATYMO 2 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

2.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-494, 97.11.04, Žin., 1997, Nr.104-2623 (97.11.19)

LIETUVOS RESPUBLIKOS DRAUDIMO ĮSTATYMO 2 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

3.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1587, 00.03.23, Žin., 2000, Nr.29-803 (00.04.07)

DRAUDIMO ĮSTATYMO 2, 7, 11, 17, 22, 27, 28, 29, 31, 37, 39, 42, 43, 45, 46, 47, 60, 63, 66 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

4.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1836, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.64-1915 (00.07.31)

DRAUDIMO ĮSTATYMO 27 IR 29 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMAS

5.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-281, 2001 04 19, Žin., 2001, Nr. 39-1351 (2001 05 09)

DRAUDIMO ĮSTATYMO 32 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

6.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-333, 2001 05 22, Žin., 2001, Nr. 48-1657 (2001 06 06)

DRAUDIMO ĮSTATYMO 2, 5, 23, 24, 25, 27, 53, 54, 55, 63, 64, 65, 66 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO BEI ĮSTATYMO PAPILDYMO 30(1), 40(1), 40(2), 66(1), 67(1) STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS

Draudimo įstatymo 5 straipsnio 7 dalis ir 24 straipsnio 8 dalies nuoroda į Civilinio kodekso 6.993 straipsnį įsigalioja nuo šio kodekso (Žin., 2000, Nr. 74-2262) įsigaliojimo* dienos.

Įstatymo tekste vartojama sąvoka „įmonė, neturinti juridinio asmens teisių“ galioja iki Civilinio kodekso (Žin., 2000, Nr. 74-2262) įsigaliojimo.*

*Civilinis kodeksas (Žin., 2000, Nr. 74-2262) įsigalioja nuo 2001 m. liepos 1 d.

7.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-746, 2002-02-28, Žin., 2002, Nr. 29-1033 (2002-03-20)

DRAUDIMO ĮSTATYMO ANTROJO SKIRSNIO PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO
70 STRAIPSNIU ĮSTATYMAS

8.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-898, 2002-05-23, Žin., 2002, Nr. 60-2411 (2002-06-19)

DRAUDIMO ĮSTATYMO 2, 27, 29, 31, 32, 36, 37, 38, 40(1), 53, 55, 56, 62, 64, 65 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO, ĮSTATYMO PAPILDYMO 34(1), 34(2), 37(1), 37(2), 37(3), 37(4), 38(1), 38(2), 38(3), 71 STRAIPSNIAIS BEI 54 STRAIPSNIO PRIPAŽINIMO NETEKUSIU GALIOS ĮSTATYMAS

9.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-1708, 2003-07-04, Žin., 2003, Nr. 75-3474 (2003-07-30)

PENSIJŲ SISTEMOS REFORMOS ĮSTATYMO, VALSTYBINIŲ SOCIALINIO DRAUDIMO PENSIJŲ ĮSTATYMO, DRAUDIMO ĮSTATYMO, PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESČIO ĮSTATYMO, GYVENTOJŲ PAJAMŲ MOKESČIO ĮSTATYMO PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

*** Pabaiga ***

Redagavo: Angonita Rupšytė (2003-07-30)

anrups@lrs.lt