Suvestinė redakcija nuo 2026-01-01

Įstatymas paskelbtas: Žin. 1996, Nr. 68-1633, i. k. 0961010ISTA00I-1428

Nauja redakcija nuo 2024-05-01:

Nr. XIV-2242, 2023-11-16, paskelbta TAR 2023-11-29, i. k. 2023-22970

LIETUVOS RESPUBLIKOS

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ

ĮSTATYMAS

1996 m. liepos 3 d. Nr. I-1428

Vilnius

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis. Įstatymo paskirtis ir taikymas

1. Šis įstatymas nustato viešųjų įstaigų steigimą, valdyseną, veiklą, pertvarkymo ir pabaigos ypatumus, taip pat valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindus.

2. Šio įstatymo nuostatos viešosioms įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja kiti įstatymai, taikomos tiek, kiek kiti įstatymai nenustato kitaip.

3. Šio įstatymo 8 straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos valstybinėms aukštosioms mokykloms.

4. Šio įstatymo 14–19 straipsnių nuostatos taikomos viešosioms įstaigoms, kurių savininkė ar dalininkė, turinti daugiau negu 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė.

5. Šio įstatymo 14–19 straipsnių nuostatos viešosioms įstaigoms, kuriose valstybė ir (ar) savivaldybė turi 1/2 ar mažiau balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, taikomos, jeigu taip nusprendžia jų visuotinis dalininkų susirinkimas.

6. Šio įstatymo 5 straipsnio 5 dalies 3 punkto, 13–19 ir 21 straipsnių nuostatos netaikomos valstybinėms mokslo ir studijų institucijoms ir valstybinėms ir savivaldybių profesinio mokymo įstaigoms, kurių teisinė forma yra viešoji įstaiga.

7. Sprendimą dėl šio įstatymo 5 straipsnio 5 dalies 3 punkto, 13–19 ir 21 straipsnių nuostatų taikymo valstybės ar savivaldybės asmens sveikatos priežiūros viešajai įstaigai priima tos įstaigos visuotinis dalininkų susirinkimas.

8. Šio įstatymo 3 straipsnio 2 dalies 3 punkto nuostatos netaikomos atsinaujinančių išteklių energijos ar piliečių energetikos bendrijos statusą turinčioms viešosioms įstaigoms, kurių pagrindinė paskirtis – mažinti energijos nepriteklių ir (ar) teikti naudą pažeidžiamiems vartotojams.

9. Šio įstatymo nuostatos dėl viešosios įstaigos metinių finansinių ataskaitų rinkinio (toliau – metinių finansinių ataskaitų rinkinys), viešosios įstaigos veiklos ataskaitos (toliau – veiklos ataskaita) ir viešosios įstaigos likvidavimo pabaigos finansinės ataskaitos parengimo, pateikimo ir paskelbimo, viešosios įstaigos reorganizavimo pabaigos finansinės ataskaitos parengimo ir paskelbimo viešosioms įstaigoms, pagal Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymą priskiriamoms prie viešojo sektoriaus subjektų, taikomos tiek, kiek Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas nenustato kitaip.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

2 straipsnis. Viešosios įstaigos samprata

Viešoji įstaiga − pagal šį ir kitus įstatymus įsteigtas pelno nesiekiantis ribotos civilinės atsakomybės viešasis juridinis asmuo, kurio tikslas − tenkinti viešuosius interesus teikiant viešąsias paslaugas ir (ar) vykdant kitą visuomenei naudingą veiklą.

3 straipsnis. Viešosios įstaigos teisės ir pareigos

1. Viešoji įstaiga įgytas civilines teises ir prisiimtas civilines pareigas įgyvendina per savo valdymo organus. Viešosios įstaigos įgytos civilinės teisės ir prisiimtos civilinės pareigos negali prieštarauti jos steigimo dokumentams ir veiklos tikslams. Viešoji įstaiga negali įgyti civilinių teisių ir prisiimti civilinių pareigų per savo dalininkus.

2. Viešajai įstaigai draudžiama:

1) verstis savo veiklos tikslų neatitinkančia veikla;

2) gauto perviršio (pelno) skirti kitiems veiklos tikslams, negu nustatyta viešosios įstaigos įstatuose;

3) perduoti viešosios įstaigos turtą jos dalininkui ar su juo susijusiam asmeniui nuosavybėn už kainą, mažesnę nei turto rinkos vertė, nustatyta pagal Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymą, taip pat patikėjimo teise ar panaudos pagrindais, išskyrus šio įstatymo 27 straipsnio 8 dalyje numatytą atvejį ir atvejus, kai turtas perduodamas viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, išskyrus atsinaujinančių išteklių energijos ar piliečių energetikos bendrijos statusą turinčias viešąsias įstaigas, kurių pagrindinė paskirtis – mažinti energijos nepriteklių ir (ar) teikti naudą pažeidžiamiems vartotojams, dalininkui – valstybei, savivaldybei arba su jomis susijusiam asmeniui. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, išskyrus atsinaujinančių išteklių energijos ar piliečių energetikos bendrijos statusą turinčias viešąsias įstaigas, kurių pagrindinė paskirtis – mažinti energijos nepriteklių ir (ar) teikti naudą pažeidžiamiems vartotojams, turtas dalininkui – valstybei, savivaldybei arba su jomis susijusiam asmeniui perduodamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-3150, 2024-11-12, paskelbta TAR 2024-11-22, i. k. 2024-20391

4) skolintis pinigų už palūkanas iš savo dalininko ar su juo susijusio asmens;

5) užtikrinti kitų asmenų prievolių įvykdymą.

3. Šio straipsnio 2 dalies 3 ir 4 punktuose nurodytas su viešosios įstaigos dalininku susijęs asmuo yra:

1) viešosios įstaigos dalininko fizinio asmens artimas asmuo, kaip jis apibrėžiamas šio įstatymo 16 straipsnio 1 dalyje;

2) juridinis asmuo, kuris turi daugiau kaip 1/2 balsų viešosios įstaigos dalininko – juridinio asmens dalyvių susirinkime;

3) juridinis asmuo, kurio dalyvių susirinkime daugiau kaip 1/2 balsų turi viešosios įstaigos dalininkas, šios dalies 1 ir 2 punktuose nurodyti asmenys atskirai ar kartu.

4. Viešosios įstaigos interneto svetainėje, jeigu viešoji įstaiga ją turi, skelbiamas juridinio asmens pavadinimas, teisinė forma, buveinė, juridinio asmens kodas, registras, kuriame kaupiami ir saugomi duomenys apie viešąją įstaigą. Viešoji įstaiga, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, privalo turėti interneto svetainę ir joje skelbti šioje dalyje nurodytą informaciją.

5. Viešoji įstaiga privalo turėti bent vieną sąskaitą kredito ar elektroninių pinigų įstaigoje.

4 straipsnis. Viešosios įstaigos dalininkai

1. Viešosios įstaigos steigėjai, šio įstatymo ir viešosios įstaigos įstatų nustatyta tvarka perdavę viešajai įstaigai įnašą, tampa jos dalininkais.

2. Viešosios įstaigos dalininkas yra fizinis ar juridinis asmuo, kuris šio įstatymo ir viešosios įstaigos įstatų nustatyta tvarka yra perdavęs viešajai įstaigai įnašą, arba asmuo, dalininko teises įgijęs kitais pagrindais. Jeigu viešoji įstaiga turi tik vieną dalininką, jis vadinamas viešosios įstaigos savininku.

3. Viešosios įstaigos dalininkas turi šias neturtines teises:

1) dalyvauti ir balsuoti viešosios įstaigos visuotiniuose dalininkų susirinkimuose (toliau – visuotinis dalininkų susirinkimas);

2) susipažinti su viešosios įstaigos dokumentais ir gauti viešosios įstaigos turimą informaciją apie jos veiklą;

3) kreiptis į teismą su ieškiniu prašydamas panaikinti visuotinio dalininkų susirinkimo ir kitų viešosios įstaigos organų sprendimus, taip pat pripažinti negaliojančiais jos valdymo organų sudarytus sandorius, jeigu jie prieštarauja imperatyviosioms įstatymų nuostatoms, viešosios įstaigos įstatams arba protingumo ar sąžiningumo principams;

4) kreiptis į teismą su ieškiniu prašydamas uždrausti viešosios įstaigos valdymo organams sudaryti sandorius, prieštaraujančius tos viešosios įstaigos veiklos tikslams ar pažeidžiančius valdymo organo kompetenciją;

5) kitas įstatymuose ir viešosios įstaigos įstatuose nustatytas neturtines teises.

4. Viešosios įstaigos dalininkas turi teisę perleisti dalininko teises. Viešosios įstaigos dalininko teisės perleidžiamos viešosios įstaigos įstatų nustatyta tvarka, išskyrus valstybės ar savivaldybės viešosios įstaigos dalininko teises. Valstybės ar savivaldybės viešosios įstaigos dalininko teisės gali būti perleidžiamos kitiems asmenims šio įstatymo ir Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatytais atvejais ir būdais.

5. Asmuo, įgijęs dalininko teises, apie tai raštu per 5 dienas praneša viešajai įstaigai. Pranešime nurodomas viešosios įstaigos dalininko teises perleidęs dalininkas (fizinio asmens vardas, pavardė, asmens kodas; juridinio asmens pavadinimas) ir perleistas dalininko teises įgijęs dalininkas (fizinio asmens vardas, pavardė, asmens kodas; juridinio asmens pavadinimas) ar kitas dalininko teises įgijęs asmuo (fizinio asmens vardas, pavardė, asmens kodas, adresas korespondencijai; juridinio asmens pavadinimas, buveinė, kodas), taip pat dalininko teisių įgijimo data. Kartu su pranešimu pateikiamas ir dalininko teisių įgijimą liudijantis dokumentas.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

5 straipsnis. Valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai

1. Valstybė ir (ar) savivaldybės gali būti viešųjų įstaigų, kurios teikia viešąsias paslaugas ir (arba) turi viešojo administravimo įgaliojimus, viešųjų įstaigų, kurios vykdo tiriamąją (strateginių tyrimų, ekspertinę, analitinę) veiklą ir teikia viešojo administravimo subjektams šia tiriamąja veikla grįstą informaciją, siūlymus ar rekomendacijas, reikalingus viešojo administravimo įgaliojimams įgyvendinti ir (ar) kitoms teisės aktais pavestoms funkcijoms atlikti, viešųjų įstaigų, kurios steigiamos siekiant užtikrinti ūkio subjektų ir jų veiklą reglamentuojančių ir (arba) prižiūrinčių viešojo administravimo subjektų bendradarbiavimą, kai jis yra būtinas veiksmingesniam viešojo administravimo įgaliojimų teisės aktų ir administracinių sprendimų įgyvendinimo ir laikymosi priežiūros srityje įgyvendinimui, ir (arba) viešųjų įstaigų, turinčių atsinaujinančių išteklių energijos ar piliečių energetikos bendrijų, kurių pagrindinė paskirtis – mažinti energijos nepriteklių ir (ar) teikti naudą pažeidžiamiems vartotojams, statusą, steigėjos, savininkės ar dalininkės.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-3150, 2024-11-12, paskelbta TAR 2024-11-22, i. k. 2024-20391

2. Valstybė viešosios įstaigos steigėjos, savininkės ar dalininkės teises ir pareigas įgyvendina per vieną Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotą valstybės įstaigą (ministeriją, Vyriausybės įstaigą ar Vyriausybei atskaitingą biudžetinę įstaigą).

3. Savivaldybė viešosios įstaigos steigėjos, savininkės ar dalininkės teises ir pareigas įgyvendina per savivaldybės merą, išskyrus tas viešosios įstaigos steigėjo ir savininko teises ir pareigas, kurios yra priskirtos savivaldybės tarybos išimtinei ir paprastajai kompetencijai (jeigu paprastosios savivaldybės tarybos kompetencijos įgyvendinimo savivaldybės taryba nėra perdavusi savivaldybės merui).

4. Viešosios įstaigos steigėjo, savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinanti Vyriausybės įgaliota valstybės įstaiga arba savivaldybės meras ir savivaldybės taryba toliau šiame įstatyme vadinami viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinančia institucija.

5. Viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija privalo:

1) veikti valstybės ar savivaldybės ir viešosios įstaigos naudai;

2) vertinti valstybės ar savivaldybės tolesnio dalyvavimo viešojoje įstaigoje tikslingumą ir prireikus inicijuoti reikiamus sprendimus;

3) Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka nustatyti valstybės ar savivaldybės tikslus ir lūkesčius dėl viešosios įstaigos.

II SKYRIUS

VIEŠOSIOS ĮSTAIGOS STEIGIMAS

6 straipsnis. Viešosios įstaigos steigimas

1. Viešosios įstaigos steigėjų skaičius neribojamas.

2. Viešosios įstaigos steigimo teisinis pagrindas yra šio įstatymo nustatyta tvarka steigėjų sudarytas viešosios įstaigos steigimo sandoris – viešosios įstaigos steigimo sutartis ar steigimo aktas.

3. Viešosios įstaigos steigėjai ar jų įgalioti asmenys pasirašo viešosios įstaigos steigimo sutartį, o vienasmenis steigėjas ar jo įgaliotas asmuo – viešosios įstaigos steigimo aktą, išskyrus atvejus, kai viešosios įstaigos steigimo aktas tvirtinamas valstybės ar savivaldybės institucijos ar įstaigos priimamu teisės aktu.

4. Valstybės ar savivaldybės, kaip viešosios įstaigos steigėjos, įsipareigojimai dėl viešosios įstaigos steigimo ir valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto investavimo nustatomi Vyriausybės nutarimu ar savivaldybės tarybos sprendimu, priimtu Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatyta tvarka ir įtraukiami į viešosios įstaigos steigimo sutartį arba steigimo aktą. Jeigu steigėja yra valstybė, jai atstovauja ir valstybės, kaip viešosios įstaigos savininkės ar dalininkės, teises ir pareigas įgyvendina Vyriausybės nutarimu dėl viešosios įstaigos steigimo ir valstybei nuosavybės teise priklausančio turto investavimo įgaliota valstybės įstaiga. Jeigu steigėja yra savivaldybė, jai atstovauja ir savivaldybės, kaip viešosios įstaigos savininkės ar dalininkės, teises ir pareigas įgyvendina savivaldybės meras.

5. Asmenys, kurie turi teisę atstovauti steigiamai viešajai įstaigai, gali steigiamos viešosios įstaigos vardu ir dėl jos interesų sudaryti sandorius. Pagal šiuos sandorius viešajai įstaigai prievolės atsiranda tada, kai juos, įsteigus viešąją įstaigą, patvirtina viešosios įstaigos valdymo organas ar jos įstatuose nustatytas kitas organas. Jeigu viešosios įstaigos organas šių sandorių nepatvirtina, už šiais sandoriais pagrįstas prievoles juos sudarę asmenys atsako solidariai.

6. Steigdami viešąją įstaigą, visi steigėjai arba jų įgalioti asmenys pasirašo steigiamos viešosios įstaigos įstatus. Jeigu, steigiant viešąją įstaigą, šaukiamas steigiamasis susirinkimas, viešosios įstaigos įstatai turi būti pasirašyti iki steigiamojo susirinkimo.

7. Iki viešosios įstaigos įregistravimo šaukiamas steigiamasis susirinkimas. Šiame susirinkime išrenkamas asmuo, laikinai eisiantis viešosios įstaigos vadovo pareigas, iki kol bus sušauktas visuotinis dalininkų susirinkimas.

8. Viešosios įstaigos steigiamajame susirinkime turi teisę balsuoti visi viešosios įstaigos steigėjai. Vienas steigėjas steigiamajame susirinkime turi vieną balsą, jeigu viešosios įstaigos steigimo sutartyje nenustatyta kitaip.

9. Viešosios įstaigos steigiamasis susirinkimas nešaukiamas, kai steigėjas yra vienas asmuo – tokiu atveju jo rašytiniai sprendimai laikomi steigiamojo susirinkimo sprendimais. Viešosios įstaigos steigiamasis susirinkimas gali būti nešaukiamas, jeigu jos steigimo sutartyje nurodytas asmuo, laikinai eisiantis viešosios įstaigos vadovo pareigas.

7 straipsnis. Viešosios įstaigos steigimo sutartis ir steigimo aktas

1. Viešosios įstaigos steigimo sutartyje nurodoma:

1) viešosios įstaigos steigėjai (fizinių asmenų vardai, pavardės, asmens kodai ir adresai korespondencijai; juridinių asmenų pavadinimai, buveinės, kodai, jų atstovų vardai ir pavardės);

2) viešosios įstaigos pavadinimas ir buveinė;

3) viešosios įstaigos teisinė forma – viešoji įstaiga;

4) viešosios įstaigos veiklos laikotarpis, jeigu jis ribotas;

5) viešosios įstaigos veiklos tikslas (-ai);

6) viešosios įstaigos steigėjų turtiniai ir neturtiniai įsipareigojimai, jų vykdymo tvarka ir terminai;

7) viešosios įstaigos steigimo išlaidų kompensavimo tvarka;

8) viešosios įstaigos steigėjų ginčų sprendimo tvarka;

9) asmenys (vardas, pavardė, o kai viešosios įstaigos steigėjos yra valstybė ir (ar) savivaldybė, ir pareigos), kurie turi teisę atstovauti steigiamai viešajai įstaigai, jų teisės ir įgaliojimai;

10) viešosios įstaigos steigiamojo susirinkimo sušaukimo ir sprendimų priėmimo jame tvarka, jeigu steigiamasis susirinkimas šaukiamas;

11) viešosios įstaigos steigimo sutarties sudarymo data.

2. Jeigu viena iš viešosios įstaigos steigėjų yra valstybė, viešosios įstaigos steigimo sutartyje papildomai nurodoma:

1) viešosios įstaigos steigėjo teises ir pareigas įgyvendinanti valstybės įstaiga;

2) ministrui pavesta (-os) valdymo sritis (-ys), kurioje (-se) veiks steigiama viešoji įstaiga.

3. Jeigu viena iš viešosios įstaigos steigėjų yra savivaldybė, viešosios įstaigos steigimo sutartyje papildomai nurodoma Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatyme ir (ar)
kitame (-uose) įstatyme (-uose) nustatyta (-os) savivaldybės funkcija (-os), kuriai (-ioms) atlikti veiks viešoji įstaiga.

4. Viešosios įstaigos steigimo aktui taikomi viešosios įstaigos steigimo sutarties reikalavimai, išskyrus šio straipsnio 1 dalies 8 ir 10 punktuose nurodytus reikalavimus.

5. Viešosios įstaigos pavyzdines steigimo akto ir steigimo sutarties formas tvirtina Vyriausybės įgaliota institucija.

8 straipsnis. Viešosios įstaigos įstatai

1. Viešosios įstaigos įstatai yra steigimo dokumentas, kuriuo viešoji įstaiga vadovaujasi savo veikloje.

2. Viešosios įstaigos įstatuose, be Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 2.47 straipsnyje pateiktos informacijos, nurodoma:

1) asmens tapimo viešosios įstaigos dalininku tvarka;

2) viešosios įstaigos dalininko teisių perleidimo kitiems asmenims tvarka;

3) viešosios įstaigos dalininkų įnašų perdavimo viešajai įstaigai tvarka;

4) visuotinio dalininkų susirinkimo sušaukimo ir sprendimų priėmimo tvarka;

5) viešosios įstaigos kolegialaus valdymo organo, jeigu toks organas sudaromas, narių skaičius, sprendimų priėmimo tvarka ir kompetencija;

6) viešosios įstaigos kolegialaus (-ių) organo (-ų), jeigu toks (-ie) organas (-ai) sudaromas (-i) narių skaičius, sprendimų priėmimo tvarka ir kompetencija;

7) viešosios įstaigos kiekybinio atstovavimo, jeigu toks nustatomas, taisyklės ir duomenys apie viešosios įstaigos valdymo organus, kurie pagal kiekybinio atstovavimo taisykles turi teisę kartu veikti viešosios įstaigos vardu, ir jų įgaliojimų apimtis;

8) viešosios įstaigos filialų ir atstovybių steigimo ir jų veiklos nutraukimo tvarka;

9) viešosios įstaigos dokumentų ir kitos informacijos apie viešosios įstaigos veiklą pateikimo dalininkams tvarka;

10) informacijos apie viešosios įstaigos veiklą, įskaitant ir viešus pranešimus, pateikimo visuomenei tvarka;

11) viešosios įstaigos įstatuose gali būti ir kitų nuostatų, neprieštaraujančių šiam ir kitiems įstatymams.

3. Jeigu viešosios įstaigos savininkė ar dalininkė yra valstybė, viešosios įstaigos įstatuose papildomai nurodoma:

1) ministrui pavesta (-os) valdymo sritis (-ys), kurioje (-se) veikia viešoji įstaiga;

2) funkcijos ir ekonominės veiklos, kurią, atlikdama savo funkcijas, turi teisę vykdyti viešoji įstaiga, rūšys;

3) viešosios įstaigos vadovo darbo apmokėjimo tvarka arba, kai ši tvarka nustatyta teisės aktu, nuoroda į teisės aktą, paskelbtą Teisės aktų registre;

4) viešosios įstaigos kolegialaus valdymo organo, kolegialaus (-ių) organo (-ų), jeigu jis (jie) sudaromas (-i), apmokėjimo už veiklą tvarka.

4. Jeigu viešosios įstaigos savininkė ar dalininkė yra savivaldybė, viešosios įstaigos įstatuose papildomai nurodoma:

1) Vietos savivaldos įstatyme ir (ar) kitame (-uose) įstatyme (-uose) nustatyta (-os) savivaldybės funkcija (-os), kurią (-ias) atlikdama veikia viešoji įstaiga;

2) ekonominės veiklos, kurią, atlikdama savo funkciją (-as), turi teisę vykdyti viešoji įstaiga, rūšys;

3) viešosios įstaigos vadovo darbo apmokėjimo tvarka arba, kai ši tvarka nustatyta teisės aktu, nuoroda į teisės aktą, paskelbtą Teisės aktų registre;

4) viešosios įstaigos kolegialaus valdymo organo, kolegialaus (-ių) organo (-ų), jeigu jie sudaromi, apmokėjimo už veiklą tvarka.

5. Viešosios įstaigos vieši pranešimai Vyriausybės nustatyta tvarka skelbiami Juridinių asmenų registro tvarkytojo leidžiamame elektroniniame leidinyje viešiems pranešimams skelbti, viešosios įstaigos interneto svetainėje, jeigu viešoji įstaiga ją turi, ir (ar) kitose viešosios įstaigos viešajai komunikacijai naudojamose elektroninių ryšių priemonėse.

6. Visuotinio dalininkų susirinkimo ir viešosios įstaigos vadovo kompetencijos, vadovo skyrimo į pareigas ir atleidimo iš jų tvarkos, kolegialaus valdymo organo sudarymo ir atšaukimo tvarkos ir jų kompetencijos, viešosios įstaigos įstatų pakeitimo tvarkos nurodyti nereikia, jeigu tai nesiskiria nuo šiame įstatyme nustatytųjų ir apie tai nurodoma tos viešosios įstaigos įstatuose.

7. Visuotiniam dalininkų susirinkimui arba viešosios įstaigos savininkui priėmus sprendimą pakeisti viešosios įstaigos įstatus, pakeistus įstatus pasirašo visuotinio dalininkų susirinkimo įgaliotas asmuo, savininkas arba jo įgaliotas asmuo, išskyrus, kai viešosios įstaigos įstatai tvirtinami valstybės ar savivaldybės institucijos ar įstaigos priimamu teisės aktu.

8. Viešosios įstaigos įstatus pasirašiusių fizinių asmenų parašų tikrumo notaras neliudija.

9. Pavyzdinę viešosios įstaigos įstatų formą ir jų rengimo rekomendacijas tvirtina Vyriausybės įgaliota institucija. Viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė, pavyzdinius įstatus ir įstatų rengimo rekomendacijas tvirtina Vyriausybės įgaliota institucija.

9 straipsnis. Viešosios įstaigos registravimas ir Juridinių asmenų registro duomenys

1. Viešajai įstaigai įregistruoti Juridinių asmenų registrui pateikiama viešosios įstaigos steigimo sutartis, jos įstatai ir kiti viešajai įstaigai įregistruoti reikalingi Civilinio kodekso 2.64 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentai. Kai viešosios įstaigos steigėja (-os) yra tik valstybė ir (ar) savivaldybė (-ės), viešajai įstaigai įregistruoti Juridinių asmenų registrui pateikiama steigimo sutartis, teisės akto, kuriuo tvirtinami steigiamos viešosios įstaigos įstatai, identifikacinis kodas Teisės aktų registre ir kiti viešajai įstaigai įregistruoti reikalingi Civilinio kodekso 2.64 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentai.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

2. Neteko galios nuo 2025-01-15

Straipsnio dalies naikinimas:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

3. Be Civilinio kodekso 2.66 straipsnyje išvardytų duomenų, Juridinių asmenų registre nurodomas viešosios įstaigos veiklos laikotarpis, jeigu jis yra ribotas.

4. Apie viešosios įstaigos vadovo, kolegialaus valdymo organo narių paskyrimą, atleidimą ir atšaukimą visuotinio dalininkų susirinkimo įgaliotas asmuo ne vėliau kaip per 30 dienų privalo pranešti Juridinių asmenų registro tvarkytojui.

10 straipsnis. Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos duomenys

1. Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui teikiami šie duomenys apie viešosios įstaigos dalininkus:

1) kiekvieno viešosios įstaigos dalininko duomenys (fizinio asmens vardas, pavardė, asmens kodas, adresas korespondencijai; juridinio asmens pavadinimas, teisinė forma, kodas, buveinė). Teikiant duomenis apie dalininką – užsienio valstybės fizinį asmenį, papildomai nurodoma to asmens gimimo data (jeigu pagal užsienio valstybės teisės aktus asmens kodas nesuteikiamas, nurodoma tik gimimo data) ir valstybės, kuri išdavė asmens dokumentus, pavadinimas, o teikiant duomenis apie dalininką – užsienio valstybės juridinį asmenį, papildomai nurodoma valstybė, kurioje tas juridinis asmuo įregistruotas, registras, kuriame juridinis asmuo įregistruotas, ir jo įregistravimo tame registre data;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

2) viešosios įstaigos dalininko teisių įgijimo data;

3) viešosios įstaigos dalininko teisių perleidimo data;

4) viešosios įstaigos dalininko įnašo vertė.

2. Neteko galios nuo 2024-09-01

Straipsnio dalies naikinimas:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

3. Jeigu dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui teikiant duomenis apie šią dalininkę nurodoma, kad dalininkė yra valstybė ar savivaldybė (kartu nurodomas valstybės ar savivaldybės kodas), ir pateikiamas dalininkės teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos pavadinimas, teisinė forma, kodas, buveinė arba nurodoma, kad dalininkės teises ir pareigas įgyvendina savivaldybės meras.

4. Duomenys apie viešosios įstaigos dalininkus Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui pateikiami šios informacinės sistemos nuostatuose nustatyta tvarka.

5. Įregistravus viešąją įstaigą Juridinių asmenų registre, duomenys apie tos viešosios įstaigos dalininkus Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui pateikiami ne vėliau kaip per 5 dienas nuo įnašo viešajai įstaigai perdavimo ir, vykdant viešosios įstaigos steigimo sandoryje nurodytus turtinius įsipareigojimus, tapimo dalininku dienos, o pasikeitus viešosios įstaigos dalininkams ar jų skaičiui, taip pat šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytiems duomenims, – ne vėliau kaip per 5 dienas nuo šių pasikeitimų dienos.

6. Už duomenų apie viešosios įstaigos dalininkus pateikimą Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui atsakingas viešosios įstaigos vadovas.

7. Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje sukauptų duomenų pagrindu parengta informacija turintiems teisę ją gauti fiziniams ir juridiniams asmenims teikiama už atlyginimą, išskyrus atvejus, kai ji:

1) kartą per kalendorinius metus teikiama viešosios įstaigos dalininkams, kai Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje tvarkomi duomenys apie juos;

2) perduodama susijusiems registrams, valstybės informacinėms sistemoms;

3) teikiama valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms teisės aktuose nustatytoms funkcijoms atlikti pagal prašymą ir (arba) sutartis;

4) teikiama žurnalistams Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymo nustatytomis sąlygomis.

III SKYRIUS

VIEŠOSIOS ĮSTAIGOS VALDYSENA

11 straipsnis. Viešosios įstaigos organai

1. Viešoji įstaiga turi turėti aukščiausiąjį organą – visuotinį dalininkų susirinkimą.

2. Viešoji įstaiga turi turėti vienasmenį valdymo organą arba vienasmenį ir kolegialų valdymo organą.

3. Viešoji įstaiga taip pat gali turėti ir kitų kolegialių organų, kurie veikia pagal savo pačių patvirtintus kolegialių organų darbo reglamentus. Visuotinis dalininkų susirinkimas, viešosios įstaigos vienasmenis ar kolegialus valdymo organas neturi teisės pavesti viešosios įstaigos kolegialiems organams spręsti visuotinio dalininkų susirinkimo ir valdymo organo kompetencijai šiame įstatyme ir viešosios įstaigos įstatuose priskirtų klausimų.

12 straipsnis. Visuotinis dalininkų susirinkimas

1. Visuotinis dalininkų susirinkimas:

1) pakeičia viešosios įstaigos įstatus;

2) priima sprendimą pakeisti viešosios įstaigos buveinę;

3) nustato viešosios įstaigos paslaugų, darbų bei produkcijos kainas ir tarifus ar jų nustatymo tvarką;

4) skiria į pareigas ir atleidžia iš jų viešosios įstaigos vadovą, nustato jo darbo sutarties sąlygas;

5) skiria ir atšaukia viešosios įstaigos kolegialaus valdymo organo narius ir kitų kolegialių organų narius, tvirtina kolegialių valdymo organų ir kitų kolegialių organų sudėtį;

6) per 4 mėnesius nuo finansinių metų pabaigos tvirtina metinių finansinių ataskaitų rinkinį arba metinę ataskaitą, išskyrus atvejus, kai Civilinio kodekso 2.106 straipsnio 2, 3, 4 ir 7 punktuose nustatytais atvejais viešoji įstaiga likviduojama. Jeigu viešosios įstaigos metinių finansinių ataskaitų auditas privalomas pagal Lietuvos Respublikos finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą, tvirtinamas tik audituotas metinių finansinių ataskaitų rinkinys;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

7) priima sprendimą dėl viešajai įstaigai nuosavybės teise priklausančio ilgalaikio turto perleidimo, nuomos, perdavimo pagal panaudos sutartį ar įkeitimo;

8) priima sprendimą dėl viešosios įstaigos reorganizavimo ir reorganizavimo sąlygų aprašo tvirtinimo;

9) priima sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą;

10) priima sprendimą likviduoti viešąją įstaigą ar atšaukti jos likvidavimą;

11) skiria ir atšaukia likvidatorių (-ius) tais atvejais, kai sprendimą likviduoti viešąją įstaigą priima pats visuotinis dalininkų susirinkimas;

12) priima sprendimą dėl:

a) viešosios įstaigos metinių finansinių ataskaitų audito kitais, negu nurodyti Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatyme ar numatyti viešosios įstaigos įstatuose, atvejais;

b) auditoriaus ar audito įmonės parinkimo;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

13) priima sprendimą dėl viešosios įstaigos tapimo kitų juridinių asmenų steigėja ar dalyve;

14) priima sprendimą dėl naujų viešosios įstaigos dalininkų priėmimo;

15) sprendžia kitus šiame įstatyme ir viešosios įstaigos įstatuose visuotinio dalininkų susirinkimo kompetencijai priskirtus klausimus.

2. Jeigu sudaromas kolegialus valdymo organas, visuotinis dalininkų susirinkimas gali šio straipsnio 1 dalies 3, 4 ir 12 punktuose nustatytas funkcijas pavesti atlikti šiam kolegialiam valdymo organui.

3. Viešosiose įstaigose, kurių savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė, visuotinis dalininkų susirinkimas, be šio straipsnio 1 dalyje išvardytų funkcijų:

1) nustato viešosios įstaigos metų veiklos tikslus, rezultatus (rodiklius). Jeigu viešosios įstaigos metų veiklos tikslai, rezultatai (rodikliai) yra nustatyti jos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos strateginiame veiklos plane, jų iš naujo nustatyti nereikia;

2) tvirtina ilgalaikę (ne trumpesnio kaip 3 metų laikotarpio) viešosios įstaigos veiklos strategiją;

3) tvirtina pareigų, į kurias darbuotojai priimami konkurso būdu, kvalifikacinius reikalavimus, jeigu jų nenustato kiti teisės aktai, arba paveda šią funkciją atlikti viešosios įstaigos valdybai;

4) priima sprendimą dėl šio įstatymo 21 straipsnyje nurodytų viešosios įstaigos funkcijų centralizuoto atlikimo, jeigu priimti šį sprendimą nėra pavesta Vyriausybei ar savivaldybės tarybai, arba paveda šią funkciją atlikti viešosios įstaigos valdybai.

4. Visuotinis dalininkų susirinkimas gali priimti sprendimus esant kvorumui – kai jame dalyvauja daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime turinčių viešosios įstaigos dalininkų, jeigu viešosios įstaigos įstatuose nenustatyta didesnė dauguma. Jeigu visuotiniame dalininkų susirinkime nėra kvorumo, viešosios įstaigos įstatuose nustatyta tvarka ir terminais turi būti šaukiamas pakartotinis visuotinis dalininkų susirinkimas. Šis susirinkimas turi teisę priimti sprendimus dėl neįvykusio visuotinio dalininkų susirinkimo darbotvarkės, nesvarbu, kiek tame susirinkime dalyvavo viešosios įstaigos dalininkų.

5. Visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimai priimami paprasta visų susirinkime dalyvaujančių dalininkų balsų dauguma, išskyrus šio straipsnio 1 dalies 8–10 punktuose nurodytus sprendimus ir sprendimus dėl šio straipsnio 6 dalyje nustatytos balsų visuotiniame dalininkų susirinkime paskirstymo proporcijos pakeitimo, kurie priimami kvalifikuota balsų dauguma. Kvalifikuotos balsų daugumos dydį nustato viešosios įstaigos įstatai ir jis negali būti mažesnis kaip 2/3 visų susirinkime dalyvaujančių dalininkų balsų.

6. Visuotiniame dalininkų susirinkime sprendžiamojo balso teisę turi visi viešosios įstaigos dalininkai. Balsai visuotiniame dalininkų susirinkime paskirstomi proporcingai dalininkų įnašų dydžiui, jeigu viešosios įstaigos įstatuose nenustatyta kitaip, tačiau visais atvejais turi būti užtikrinta, kad mažiausias įnašas suteiktų bent vieną balsą. Viešosios įstaigos vadovas, kolegialaus valdymo organo ir kitų kolegialių organų nariai, jeigu jie nėra dalininkai, gali dalyvauti visuotiniame dalininkų susirinkime be balso teisės. Visuotiniame dalininkų susirinkime dalininkų sprendimu gali dalyvauti ir kiti asmenys.

7. Visuotinis dalininkų susirinkimas šaukiamas viešosios įstaigos įstatų nustatyta tvarka.

8. Eilinis visuotinis dalininkų susirinkimas turi įvykti kiekvienais metais per keturis mėnesius nuo viešosios įstaigos finansinių metų pabaigos.

9. Visuotinis dalininkų susirinkimas gali būti šaukiamas teismo sprendimu, jeigu jis nebuvo sušauktas šio įstatymo ir viešosios įstaigos įstatų nustatyta tvarka ir dėl to į teismą kreipėsi viešosios įstaigos dalininkas, vadovas, kolegialus valdymo organas, kitas kolegialus organas, kolegialaus valdymo organo ar kito kolegialaus organo narys (-iai).

10. Kiekvienas visuotinis dalininkų susirinkimas turi išrinkti susirinkimo pirmininką ir sekretorių. Pirmininkas ir sekretorius nerenkami, kai visi susirinkime dalyvaujantys dalininkai balsavo raštu.

11. Visuotiniai dalininkų susirinkimai protokoluojami, išskyrus, kai viešosios įstaigos savininkas yra vienas asmuo. Protokolą pasirašo visuotinio dalininkų susirinkimo pirmininkas ir sekretorius. Kai visi dalyvaujantys susirinkime dalininkai balsavo raštu, protokolą pagal gautus balsus surašo ir pasirašo viešosios įstaigos vadovas.

12. Viešosios įstaigos savininko rašytiniai sprendimai laikomi visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimais.

13 straipsnis. Viešosios įstaigos valdyba

1. Viešosios įstaigos valdyba (toliau – valdyba) yra kolegialus viešosios įstaigos valdymo organas.

2. Valdyba sudaroma:

1) viešojoje įstaigoje, kurios savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ir kuri veikia keliems ministrams pavestose valdymo srityse;

2) viešojoje įstaigoje, kurios dalininkės yra ne mažiau kaip dvi savivaldybės ir kurios, kartu sudėjus, turi daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime;

3) viešojoje įstaigoje, kurios dalininkės yra valstybė ir viena ar daugiau savivaldybių ir kurios, kartu sudėjus, turi daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime.

3. Kai viešojoje įstaigoje valdybos sudarymas pagal šio straipsnio 2 dalį nėra privalomas, sprendimą dėl valdybos sudarymo ir su tuo susijusio viešosios įstaigos įstatų pakeitimo priima visuotinis dalininkų susirinkimas.

14 straipsnis. Valdybos kompetencija

1. Visuotinio dalininkų susirinkimo pavedimu valdyba atlieka šio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies 3, 4 ir 12 punktuose ir 3 dalies 3 ir 4 punktuose nustatytas visuotinio dalininkų susirinkimo funkcijas ir turi šio įstatymo 20 straipsnio 2 dalies 15 punkte nustatytą viešosios įstaigos vadovo pareigą, taip pat:

1) teikia visuotiniam dalininkų susirinkimui išvadas dėl ilgalaikės (ne trumpesnio kaip 3 metų laikotarpio) viešosios įstaigos veiklos strategijos, metinių finansinių ataskaitų rinkinio ir veiklos ataskaitos;

2) teikia visuotiniam dalininkų susirinkimui pasiūlymus dėl sprendimų, kurių priėmimas yra priskirtas visuotinio dalininkų susirinkimo kompetencijai;

3) teikia viešosios įstaigos vadovui pasiūlymus dėl gerosios valdysenos principų diegimo, kitų veiksmų, skirtų viešosios įstaigos veiklos efektyvumui ir skaidrumui didinti.

2. Valdyba atlieka kitas viešosios įstaigos įstatuose valdybai pavestas funkcijas.

3. Valdybos sprendimai, priimti atliekant šio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies 3, 4 ir 12 punktuose ir 3 dalies 3 ir 4 punktuose nustatytas funkcijas ir vykdant šio įstatymo 20 straipsnio 2 dalies 15 punkte nustatytą pareigą, viešosios įstaigos vadovui yra privalomi.

15 straipsnis. Valdybos sudėtis

1. Valdyba sudaroma 5 metų kadencijai ne mažiau kaip iš 5 narių – kai valdybos sudarymas pagal šio įstatymo 13 straipsnio 2 dalį yra privalomas, ir ne mažiau kaip iš 3 narių – kai dėl valdybos sudarymo apsisprendžia visuotinis dalininkų susirinkimas.

2. Valdybos nariais skiriami:

1) bent vienas viešosios įstaigos savininko ar kiekvieno dalininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos atstovas;

2) jeigu viešoji įstaiga veikia keliems ministrams pavestose valdymo srityse, – bent vienas kiekvienos ministerijos, kurios ministrui pavestose valdymo srityse veikia viešoji įstaiga (jeigu ši ministerija nėra viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija), atstovas;

3) nepriklausomi nariai – fiziniai asmenys, atitinkantys šio įstatymo 16 straipsnio 4 dalyje nustatytus reikalavimus; jie turi sudaryti ne mažiau kaip 2/5 viešosios įstaigos įstatuose nurodyto valdybos narių skaičiaus.

3. Visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimu į valdybą gali būti skiriami ir viešosios įstaigos darbuotojai.

4. Valdybai vadovauja valdybos pirmininkas, kurį iš savo narių išrenka valdyba. Valdybos pirmininkas renkamas valdybos kadencijai. Jeigu valdybos pirmininko įgaliojimai nutrūksta anksčiau laiko, naujas valdybos pirmininkas išrenkamas iki veikiančios valdybos kadencijos pabaigos.

5. Asmuo tos pačios viešosios įstaigos valdybos nario pareigas gali eiti ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės.

16 straipsnis. Reikalavimai valdybos nariams

1. Valdybos nariu negali būti skiriamas viešosios įstaigos vadovas ir jos kolegialių organų narys, viešosios įstaigos ir su ja susijusio juridinio asmens, kurio dalyvė ar steigėja yra viešoji įstaiga (toliau – susijęs juridinis asmuo), steigėjas, dalyvis, vadovas, valdybos ar kito kolegialaus organo narys, steigėjo, dalyvio, vadovo, valdybos ar kito kolegialaus organo nario artimas asmuo – sutuoktinis, sugyventinis, partneris, kai partnerystė įregistruota įstatymų nustatyta tvarka, taip pat jų tėvai (įtėviai), vaikai (įvaikiai), broliai (įbroliai), seserys (įseserės), seneliai, vaikaičiai ir jų sutuoktiniai, sugyventiniai ar partneriai.

2. Kandidatas į valdybos narius ar valdybos narys turi atitikti šiame straipsnyje nustatytus bendruosius reikalavimus ir visuotinio dalininkų susirinkimo nustatytus specialiuosius reikalavimus valdybos nariams. Kandidatas į valdybos narius ar valdybos narys turi:

1) turėti aukštąjį koleginį arba universitetinį išsilavinimą;

2) būti nepriekaištingos reputacijos;

3) su viešąja įstaiga neturėti ryšių, dėl kurių einant valdybos nario pareigas galėtų kilti interesų konfliktas.

3. Kandidatas į valdybos narius ar valdybos narys nelaikomas nepriekaištingos reputacijos, jeigu jis:

1) įstatymų nustatyta tvarka yra pripažintas kaltu dėl nusikaltimo valstybės tarnybai ir viešiesiems interesams ar dėl korupcinio pobūdžio nusikaltimo, kaip jis apibrėžiamas Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatyme, padarymo ir turi neišnykusį ar nepanaikintą teistumą arba nepasibaigusį laidavimo terminą;

2) įstatymų nustatyta tvarka yra pripažintas kaltu dėl nusikaltimo, kuriuo padaryta turtinė žala valstybei, ir turi neišnykusį ar nepanaikintą teistumą arba nepasibaigusį laidavimo terminą;

3) įstatymų nustatyta tvarka yra pripažintas kaltu dėl baudžiamojo nusižengimo valstybės tarnybai ir viešiesiems interesams ar korupcinio pobūdžio baudžiamojo nusižengimo, kaip jis apibrėžiamas Korupcijos prevencijos įstatyme, padarymo ir nuo apkaltinamojo nuosprendžio įsiteisėjimo dienos nepraėjo 3 metai arba yra nepasibaigęs laidavimo terminas.

4. Kandidatas į nepriklausomus valdybos narius arba nepriklausomas valdybos narys negali būti:

1) viešosios įstaigos ir su ja susijusio juridinio asmens vadovas, darbuotojas, kolegialaus organo, išskyrus valdybą, narys ar pastaruosius vienus metus ėjęs tokias pareigas asmuo;

2) viešosios įstaigos dalininkas arba viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos valstybės tarnautojas ar darbuotojas arba pastaruosius vienus metus tokias pareigas ėjęs asmuo;

3) audito įmonės, kuri atliko ar atlieka viešosios įstaigos, susijusio juridinio asmens auditą, partneris, dalyvis, vadovas, kolegialaus organo narys arba darbuotojas pastaruosius 2 metus.

17 straipsnis. Valdybos narių atranka

1. Valdybos narių atranka vykdoma Vyriausybės nustatyta tvarka.

2. Visuotinis dalininkų susirinkimas arba viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija motyvuotu rašytiniu prašymu kreipiasi į teisėsaugos, kontrolės ir kitas valstybės ar savivaldybių institucijas ir įstaigas, valstybės ar savivaldybės valdomas įmones, kad jie pateiktų apie kandidatą į valdybos narius turimą informaciją, kiek jos reikia atitikčiai šio įstatymo 16 straipsnyje nustatytiems reikalavimams pagrįsti. Ši informacija pateikiama ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo prašymo pateikti tokią informaciją gavimo dienos. Informacija neteikiama, jeigu tai nustato teisėsaugos, kontrolės ir kitų valstybės ar savivaldybių institucijų ir įstaigų veiklą reglamentuojantys įstatymai.

18 straipsnis. Valdybos ar jos nario atšaukimas

1. Visuotinis dalininkų susirinkimas gali atšaukti visą valdybą ar pavienius jos narius nesibaigus jų kadencijai.

2. Paaiškėjus, kad valdybos narys neatitinka šio įstatymo 16 straipsnyje nustatytų reikalavimų, visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimu jis nedelsiant atšaukiamas iš valdybos.

3. Valdybos narys gali atsistatydinti iš pareigų valdybos kadencijai nepasibaigus, apie tai ne vėliau kaip prieš 14 dienų raštu įspėjęs viešąją įstaigą.

4. Jeigu atšaukiami ar atsistatydina pavieniai valdybos nariai, nauji valdybos nariai skiriami į valdybą iki jos kadencijos pabaigos. Jeigu valdybos kadencijos laikotarpiu pasikeičia daugiau negu pusė valdybos narių, valdybos kadencija pasibaigia ir visuotinis dalininkų susirinkimas turi iš naujo patvirtinti valdybos sudėtį, išskyrus, kai iki valdybos kadencijos pabaigos yra likę mažiau negu vieni metai.

19 straipsnis. Valdybos darbo organizavimas ir atlygis valdybos nariams už jų veiklą

1. Valdybos nariai veiklą pradeda nuo jų paskyrimo dienos, nurodytos visuotinio dalininkų susirinkimo sprendime.

2. Už veiklą valdyboje jos nariams atlyginama viešosios įstaigos lėšomis, išskyrus, kai tai tiesiogiai draudžia tam tikrų lėšų panaudojimą reglamentuojantys įstatymai, Europos Sąjungos teisės aktai ar jų pagrindu priimti teisės aktai. Valdybos narių mėnesinio atlygio dydžius nustato visuotinis dalininkų susirinkimas, atsižvelgdamas į valdybos posėdžių skaičių. Valdybos nariui išmokama suma per mėnesį negali būti didesnė kaip 15 procentų viešosios įstaigos vadovo vidutinio mėnesinio darbo užmokesčio. Valdybos pirmininkui išmokama suma per mėnesį negali būti didesnė kaip 20 procentų viešosios įstaigos vadovo vidutinio mėnesinio darbo užmokesčio. Atlygis valdybos nariams išmokamas Vyriausybės nustatyta tvarka.

3. Viešosios įstaigos savininko ar dalininkų teises ir pareigas įgyvendinančių institucijų, ministerijų atstovams ar viešosios įstaigos darbuotojams, tarnybos ar darbo metu atliekantiems valdybos nario pareigas, garantuojamas savininko ar dalininko teises įgyvendinančioje institucijoje, ministerijoje ar viešojoje įstaigoje gaunamas darbo užmokestis papildomai išmokant valdybos nario atlygį.

4. Valdybos nariai savo veiklos laikotarpiu ir 3 metus po jos užbaigimo privalo saugoti konfidencialią informaciją, kurią sužinojo būdami valdybos nariais ir kuri buvo nurodyta kaip konfidenciali informacija. Informacijos, kuri laikoma konfidencialia, apimtį ir žymėjimo tvarką nustato visuotinis dalininkų susirinkimas.

5. Valdybos darbo organizavimo tvarką nustato jos patvirtintas darbo reglamentas.

6. Valdyba gali priimti sprendimus ir jos posėdis laikomas įvykusiu, kai jame dalyvauja daugiau kaip 1/2 valdybos narių, jeigu viešosios įstaigos įstatuose nenustatytas didesnis dalyvaujančių posėdyje valdybos narių skaičius. Iš anksto balsavę valdybos nariai laikomi dalyvaujančiais posėdyje. Valdybos sprendimas yra priimtas, kai už jį gauta daugiau balsų už negu prieš, jeigu viešosios įstaigos įstatai nenustato didesnės daugumos.

20 straipsnis. Viešosios įstaigos vadovas

1. Viešosios įstaigos vadovas organizuoja viešosios įstaigos veiklą ir veikia jos vardu santykiuose su kitais asmenimis, sudaro, pakeičia ir nutraukia darbo sutartis su viešosios įstaigos darbuotojais, atlieka kitas personalo valdymo funkcijas. Viešosios įstaigos vadovas pradeda eiti pareigas nuo jo paskyrimo dienos, jeigu jį paskyrusio visuotinio dalininkų susirinkimo sprendime nenustatyta kitaip, o kai viešoji įstaiga steigiama, – nuo viešosios įstaigos įregistravimo dienos.

2. Viešosios įstaigos vadovas atsakingas už:

1) viešosios įstaigos finansinės apskaitos organizavimą pagal Lietuvos Respublikos finansinės apskaitos įstatymą;

2) viešosios įstaigos finansines ataskaitas ar viešosios įstaigos metinę ataskaitą (toliau – metinė ataskaita) rengiančio asmens parinkimą ir (arba) paskyrimą;

3) teisingos, tikslios, išsamios informacijos apie viešosios įstaigos ūkines operacijas ir kitos informacijos, reikalingos viešosios įstaigos finansinėms ataskaitoms parengti, teikimą laiku finansines ataskaitas ar metinę ataskaitą rengiančiam asmeniui;

4) metinių finansinių ataskaitų rinkinio ir veiklos ataskaitos parengimą ir pateikimą kartu su auditoriaus išvada (jeigu auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą) arba metinės ataskaitos parengimą ir pateikimą Juridinių asmenų registro tvarkytojui ir visuotiniam dalininkų susirinkimui;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

5) duomenų apie viešosios įstaigos dalininkus pateikimą Juridinių asmenų dalyvių informacinės sistemos tvarkytojui ir duomenų, nurodytų Civilinio kodekso 2.66 straipsnyje, pateikimą Juridinių asmenų registrui;

6) metinių finansinių ataskaitų rinkinio, veiklos ataskaitos ir auditoriaus išvados (jeigu auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą) arba metinės ataskaitos paskelbimą viešosios įstaigos interneto svetainėje;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

7) sąlygų tretiesiems asmenims susipažinti su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu, veiklos ataskaita ir auditoriaus išvada (jeigu auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą) arba metine ataskaita viešosios įstaigos buveinėje sudarymą;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

8) visuotinio dalininkų susirinkimo sušaukimą;

9) pranešimą viešosios įstaigos dalininkams apie įvykius, galinčius turėti poveikį viešosios įstaigos veiklos tęstinumui, veiklos pobūdžiui ir apimčiai;

10) viešosios įstaigos dalininkų apskaitą;

11) informacijos, kuri pateikiama apie viešosios įstaigos veiklą, nustatymą ir pateikimą visuomenei, viešų pranešimų paskelbimą;

12) esant viešojo administravimo subjekto, kuriam suteikti viešojo administravimo įgaliojimai administruoti viešosios įstaigos teikiamas viešąsias paslaugas, įpareigojimui, už teikiamų viešųjų paslaugų sąrašo sudarymą, viešųjų paslaugų aprašymų patvirtinimą ir paskelbimą;

13) viešosios įstaigos teikiamų administracinių paslaugų sąrašo sudarymą, administracinių paslaugų aprašymų patvirtinimą ir paskelbimą;

14) viešosios įstaigos paslaugų, darbų bei produkcijos kainų ir tarifų nustatymą visuotinio dalininkų susirinkimo arba valdybos nustatyta tvarka;

15) viešosios įstaigos vidaus kontrolės tvarkos nustatymą, išskyrus, kai viešosios įstaigos vidaus kontrolės tvarkos nustatymas įstatymu pavestas kitam subjektui;

16) viešosios įstaigos politikos personalo, rizikos valdymo, darbo užmokesčio ir (ar) kitose pasirinktose srityse patvirtinimą ir jų įgyvendinimo priežiūrą, jeigu tai nepavesta kolegialiam valdymo organui;

17) auditoriaus ar audito įmonės parinkimo organizavimą;

18) viešosios įstaigos struktūros ir pareigybių sąrašo patvirtinimą;

19) kitų viešosios įstaigos vadovo pareigų, nustatytų šiame įstatyme ir viešosios įstaigos įstatuose, atlikimą.

3. Darbo sutartį viešosios įstaigos vardu su viešosios įstaigos vadovu sudaro, pakeičia ar ją nutraukia viešosios įstaigos vadovą į pareigas skiriančio viešosios įstaigos organo (visuotinio dalininkų susirinkimo arba kolegialaus valdymo organo), jeigu įstatymai nenustato kito vadovą į pareigas skiriančio ir iš jų atleidžiančio subjekto, įgaliotas asmuo. Kai visuotinis dalininkų susirinkimas arba kolegialus valdymo organas priima sprendimą atleisti viešosios įstaigos vadovą iš einamų pareigų, su viešosios įstaigos vadovu sudaryta darbo sutartis laikoma nutraukta nuo sprendimo priėmimo momento, išskyrus, kai visuotinio dalininkų susirinkimo arba kolegialaus valdymo organo sprendime nustatyta vėlesnė viešosios įstaigos vadovo atleidimo data. Su viešosios įstaigos, kuri pagal Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymą nėra priskiriama prie viešojo sektoriaus subjektų ir kuri Juridinių asmenų registre yra įregistruota kaip nevyriausybinė organizacija, vadovu vietoj darbo sutarties gali būti sudaroma savanoriškos veiklos sutartis.

4. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė, vadovas į pareigas priimamas 5 metų kadencijai konkurso būdu arba įstatymų nustatytais atvejais – be konkurso. Viešosios įstaigos vadovas visuotinio dalininkų susirinkimo arba kolegialaus valdymo organo sprendimu antrai kadencijai gali būti skiriamas be konkurso, jeigu pirmosios kadencijos laikotarpiu viešoji įstaiga pasiekė visus jai nustatytus veiklos tikslus ir jeigu kiti viešųjų įstaigų vadovų skyrimą reglamentuojantys įstatymai nenustato kitaip. Asmuo negali eiti tos pačios viešosios įstaigos vadovo pareigų daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės. Konkursai į viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė, vadovų pareigas organizuojami ir vykdomi Vyriausybės nustatyta tvarka.

5. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė, vadovas savo darbo viešojoje įstaigoje laikotarpiu ir 3 metus po darbo sutarties pasibaigimo privalo saugoti konfidencialią informaciją, kurią sužinojo būdamas viešosios įstaigos vadovu.

6. Viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vadovas ne rečiau kaip kartą per metus Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka turi teikti informaciją viešosios įstaigos savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendinančiai institucijai apie atitiktį nustatytiems valstybės ar savivaldybės tikslams ir lūkesčiams dėl viešosios įstaigos, taip pat rezultatus (rodiklius), pasiektus įgyvendinant šiuos tikslus ir lūkesčius.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-3150, 2024-11-12, paskelbta TAR 2024-11-22, i. k. 2024-20391

7. Kandidatas į viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vadovus arba tokios viešosios įstaigos vadovas turi būti nepriekaištingos reputacijos. Kandidatas į viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vadovus arba tokios viešosios įstaigos vadovas yra nelaikomas nepriekaištingos reputacijos, jeigu atitinka šio įstatymo 16 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus.

21 straipsnis. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vidaus administravimo funkcijų centralizuotas atlikimas

1. Dalis viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vidaus administravimo funkcijų gali būti atliekamos centralizuotai.

2. Sprendimą dėl viešosios (-ųjų) įstaigos (-ų), kurios (-ių) vidaus administravimo funkcijos atliekamos centralizuotai, priima:

1) Vyriausybė – dėl viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė;

2) savivaldybės taryba – dėl viešosios įstaigos, kurios savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra savivaldybė;

3) visuotinis dalininkų susirinkimas arba valdyba, jeigu ji sudaryta, – dėl šios dalies 1 ir 2 punktuose nenurodytų viešųjų įstaigų, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybė.

3. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, vidaus administravimo funkcijų centralizuoto atlikimo tvarką nustato atitinkamai Vyriausybė arba savivaldybės taryba.

4. Kai viešosios įstaigos vidaus administravimo funkcijos atliekamos centralizuotai, šios viešosios įstaigos vadovo ir centralizuotai jos vidaus administravimo funkcijas atliekančios įstaigos vadovo funkcijos, pareigos ir atsakomybė paskirstomos atitinkamai Vyriausybės arba savivaldybės tarybos nustatyta tvarka, atsižvelgiant į atliekamų funkcijų apimtį.

IV SKYRIUS

VIEŠOSIOS ĮSTAIGOS ATSKAITOMYBĖ. VIEŠOSIOS ĮSTAIGOS KAPITALAS IR KITOS LĖŠOS

Pakeistas skyriaus pavadinimas:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

22 straipsnis. Metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir veiklos ataskaita. Metinė ataskaita

Pakeistas straipsnio pavadinimas:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

1. Viešosios įstaigos vadovas, pasibaigus finansiniams metams, turi parengti ir eiliniam visuotiniam dalininkų susirinkimui ir kolegialiam valdymo organui pateikti:

1) metinių finansinių ataskaitų rinkinį;

2) veiklos ataskaitą.

2. Metinių finansinių ataskaitų rinkinį sudaro šios finansinės ataskaitos:

1) viešosios įstaigos finansinės būklės ataskaita (toliau – finansinės būklės ataskaita), kurioje rodomas visas viešosios įstaigos turtas, nuosavas kapitalas, finansavimo sumos ir įsipareigojimai paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną;

2) viešosios įstaigos veiklos rezultatų ataskaita (toliau – veiklos rezultatų ataskaita), kurioje rodomos visos viešosios įstaigos ataskaitinio laikotarpio pajamos, sąnaudos ir veiklos rezultatai – perviršis (pelnas) arba deficitas (nuostoliai);

3) viešosios įstaigos finansinių ataskaitų aiškinamasis raštas (toliau – finansinių ataskaitų aiškinamasis raštas), kuriame detalizuojamos ir paaiškinamos finansinės būklės ataskaitoje ir veiklos rezultatų ataskaitoje nurodytos sumos, nurodomas finansines ataskaitas parengęs asmuo ir laikotarpis, kurio finansines ataskaitas jis parengė, taip pat pateikiama papildoma reikšminga informacija, nenurodoma finansinėse ataskaitose, ir kita šiame įstatyme nurodyta informacija.

3. Jeigu viešoji įstaiga per ataskaitinius finansinius metus gavo paramą, finansinių ataskaitų aiškinamajame rašte taip pat nurodoma informacija apie visas per finansinius metus gautas lėšas, įskaitant gautą finansinę ir nefinansinę paramą (nefinansinei paramai priskiriant ir turtą, gautą naudotis panaudos teise), jų šaltinius ir panaudojimą. Pateikiant informaciją apie paramos teikėjus, atskirai nurodomas kiekvienas paramą suteikęs juridinis asmuo, jo suteiktos paramos dalykas ir vertė, taip pat atskirai nurodoma bendra fizinių asmenų suteiktos paramos vertė ir dalykas. Jeigu paramos teikėjo per ataskaitinius finansinius metus suteiktos paramos vertė neviršija 2 vidutinių mėnesinių darbo užmokesčių ir sudaro ne daugiau kaip 10 procentų viešosios įstaigos per ataskaitinius finansinius metus visos gautos paramos ir (arba) visų gautų finansavimo sumų, paramą suteikęs juridinis asmuo gali būti nenurodomas.

4. Jeigu viešoji įstaiga, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, per ataskaitinius finansinius metus suteikė finansinę ir nefinansinę paramą, finansinių ataskaitų aiškinamajame rašte taip pat nurodoma informacija apie suteiktą paramą (paramos gavėjas (‑ai), paramos tikslas, paramos dalykas ir jo vertė). Jeigu paramos gavėjas yra fizinis asmuo, dalyvaujantis likviduojant ekstremaliąją situaciją ir šalinant jos padarinius, finansinių ataskaitų aiškinamajame rašte pateikiami nuasmeninti duomenys apie paramos gavėją.

5. Veiklos ataskaitoje nurodoma:

1) viešosios įstaigos veiklos tikslai, uždaviniai ir, siekiant veiklos tikslų, atlikti darbai ir pasiekti rezultatai, taip pat nurodomi ateinančių finansinių metų veiklos tikslai, uždaviniai ir planuojami atlikti darbai;

2) viešosios įstaigos dalininkai ir kiekvieno jų įnašų vertė finansinių metų pabaigoje ir praėjusių finansinių metų pabaigoje.

6. Veiklos ataskaitoje gali būti nurodyta ir kita informacija, kurią nusprendžia pateikti viešosios įstaigos vadovas ar visuotinis dalininkų susirinkimas.

7. Viešosios įstaigos, kuri, vadovaudamasi Finansinės apskaitos įstatymu, yra pasirinkusi supaprastintą finansinę apskaitą, įstatuose nurodytas valdymo organas vietoj šio straipsnio 1 dalyje nurodytų ataskaitų gali rengti ir visuotiniam dalininkų susirinkimui pateikti metinę ataskaitą, kurioje pateikiama informacija, nurodyta šio straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose ir 3, 5 ir 6 dalyse.

8. Neteko galios nuo 2024-07-01

Straipsnio dalies naikinimas:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

9. Neteko galios nuo 2024-07-01

Straipsnio dalies naikinimas:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

10. Metinių finansinių ataskaitų rinkinį sudarančių finansinių ataskaitų ir metinės ataskaitos parengimo tvarka nustatoma Lietuvos finansinės atskaitomybės standarte. Finansų ministras nustato veiklos ataskaitos formą.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

23 straipsnis. Metinių finansinių ataskaitų rinkinio, veiklos ataskaitos ir metinės ataskaitos paskelbimas ir pateikimas Juridinių asmenų registro tvarkytojui

1. Metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir veiklos ataskaita kartu su auditoriaus išvada (jeigu auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą), taip pat metinė ataskaita yra vieši dokumentai. Šie ne mažiau kaip trejų paskutinių finansinių metų dokumentai (išskyrus pagal fizinių asmenų asmens duomenų apsaugą reglamentuojančius įstatymus viešai neskelbiamus fizinių asmenų asmens duomenis) skelbiami viešosios įstaigos interneto svetainėje, kai viešosios įstaigos savininkė ar dalininkė, turinti daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, yra valstybė ar savivaldybė. Tretiesiems asmenims turi būti sudaromos sąlygos susipažinti su šiais dokumentais viešosios įstaigos buveinėje.

2. Veiklos ataskaita pateikiama Juridinių asmenų registro tvarkytojui kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu, o kai auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą, kartu su audituotu metinių finansinių ataskaitų rinkiniu pateikiama ir auditoriaus išvada. Viešoji įstaiga, turinti teisę rengti metinę ataskaitą šio Įstatymo 22 straipsnio 7 dalyje nurodytu atveju, ją pateikia Juridinių asmenų registro tvarkytojui. Juridinių asmenų registro tvarkytojui pateikti dokumentai ne vėliau kaip per 30 dienų nuo jų gavimo dienos neatlygintinai paskelbiami Juridinių asmenų registro tvarkytojo interneto svetainėje.

3. Viešosios įstaigos, priskiriamos prie viešojo sektoriaus subjektų, metinių finansinių ataskaitų rinkinys, veiklos ataskaita, o kai auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą, audituotas metinių finansinių ataskaitų rinkinys kartu su auditoriaus išvada Juridinių asmenų registro tvarkytojui teikiami finansų ministro nustatyta tvarka. Viešosios įstaigos, nepriskiriamos prie viešojo sektoriaus subjektų, metinių finansinių ataskaitų rinkinys, veiklos ataskaita, metinė ataskaita, audituotas metinių finansinių ataskaitų rinkinys kartu su auditoriaus išvada, kai auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą, teikiami Juridinių asmenų registro tvarkytojui Vyriausybės nustatyta tvarka.

4. Juridinių asmenų registro tvarkytojas nepriima viešosios įstaigos pateikto metinių finansinių ataskaitų rinkinio be auditoriaus išvados, jeigu auditas privalomas pagal Finansinių ataskaitų audito ir kitų užtikrinimo paslaugų įstatymą, išskyrus atvejus, kai prie viešojo sektoriaus subjektų priskiriama viešoji įstaiga metinių finansinių ataskaitų rinkinį teikia finansų ministro nustatyta tvarka.

Papildyta straipsnio dalimi:

Nr. XIV-2242, 2023-11-16, paskelbta TAR 2023-11-29, i. k. 2023-22970

Straipsnio pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

231 straipsnis. Finansinių ataskaitų ir veiklos ataskaitos kokybės stebėsena

1. Atliekant finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėseną, vertinama Juridinių asmenų registro tvarkytojui pateiktų finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos atitiktis reikalavimams, nustatytiems šių ataskaitų rengimą reglamentuojančiuose teisės aktuose.

2. Finansų ministras nustato Juridinių asmenų registro tvarkytojui pateiktų finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėsenos tvarką ir paskiria instituciją šiai stebėsenai atlikti (toliau šiame straipsnyje – stebėsenos institucija).

3. Stebėsenos institucija, atlikdama viešosios įstaigos finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėseną, turi teisę kreiptis į viešąją įstaigą dėl papildomos informacijos, reikalingos finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėsenai atlikti, pateikimo.

4. Viešoji įstaiga, gavusi stebėsenos institucijos kreipimąsi dėl papildomos informacijos, reikalingos finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėsenai atlikti, pateikimo, šią informaciją turi pateikti per 10 darbo dienų.

5. Jeigu stebėsenos institucija, atlikdama viešosios įstaigos finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos kokybės stebėseną, nustato reikšmingų finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos trūkumų, Juridinių asmenų registro tvarkytojui pateikia pranešimą apie tai. Šio pranešimo pagrindu Juridinių asmenų registre įregistruojamas faktas, kad atliekant stebėseną buvo nustatyta reikšmingų finansinių ataskaitų ir (arba) veiklos ataskaitos trūkumų. Šis faktas neturi būti išregistruotas iš Juridinių asmenų registro, kol atitinkamos ataskaitos tvarkomos šiame registre. Reikšmingų trūkumų kriterijus nustato stebėsenos institucija.

Papildyta straipsniu:

Nr. XIV-2242, 2023-11-16, paskelbta TAR 2023-11-29, i. k. 2023-22970

24 straipsnis. Viešosios įstaigos nuosavas kapitalas ir negrąžintinai gautos lėšos

1. Viešosios įstaigos nuosavą kapitalą sudaro:

1) viešosios įstaigos dalininkų kapitalas;

2) perviršis (pelnas) ar deficitas (nuostoliai);

3) turto vertės pokyčio rezervas, kai toks rezervas gali susidaryti pagal taikomus finansinės atskaitomybės standartus;

4) rezervai iš perviršio (pelno).

2. Viešosios įstaigos dalininkų kapitalas yra lygus dalininkų įnašų vertei.

3. Viešosios įstaigos dalininkų įnašai gali būti pinigai, taip pat pagal Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymą įvertintas materialusis ir nematerialusis turtas. Kiekvieno įnašo vertė yra lygi įneštai pinigų sumai ar atitinka turto vertinimo ataskaitoje, sudarytoje ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki dalininko įnašo perdavimo viešajai įstaigai, nurodytą turto vertę.

4. Jeigu viešosios įstaigos dalininku tampa asmuo, įgijęs dalininko teises iš jas perleidusio viešosios įstaigos dalininko, dalininko teises įgijusio asmens įnašų vertė atitinka dalininko teises perleidusio dalininko turėtų įnašų vertę. Jeigu dalininkas įgyja dalininko teises iš jas perleidusio kito viešosios įstaigos dalininko, dalininko įnašų vertė padidėja jam dalininko teises perleidusio dalininko turėtų įnašų verte.

5. Viešosios įstaigos dalininkui išduodamas jo įnašų vertę patvirtinantis dokumentas, kuris pakeičiamas kaskart viešajai įstaigai perdavus papildomą įnašą ar įgijus dalininko teises iš jas perleidusio kito viešosios įstaigos dalininko.

6. Viešosios įstaigos dalininkų kapitalas gali būti didinamas tik dalininkų įnašais.

7. Viešojoje įstaigoje gali būti sudaromi rezervai iš perviršio (pelno), gauto iš ekonominės veiklos, atitinkančios viešosios įstaigos įstatuose nustatytus veiklos tikslus.

8. Rezervai iš perviršio (pelno) sudaromi, keičiami, naudojami ir panaikinami visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimu.

9. Viešoji įstaiga gautą paramą (lėšas, kitą turtą, jai suteiktas paslaugas), taip pat kitas negrąžintinai gautas lėšas naudoja paramą suteikusio ar lėšas perdavusio asmens nurodytiems tikslams pagal visuotinio dalininkų susirinkimo patvirtintas paramos valdymo taisykles. Jeigu paramą suteikiantis ar lėšas perduodantis asmuo nenurodo, kuriems tikslams jos turėtų būti panaudotos, parama ir lėšos naudojamos pagal viešosios įstaigos visuotinio dalininkų susirinkimo patvirtintas paramos valdymo taisykles. Viešoji įstaiga privalo grąžinti paramą (lėšas, kitą turtą ar nepriimti siūlomų paslaugų) ir kitas negrąžintinai gautas lėšas, jeigu paramą suteikiantis ar lėšas perduodantis asmuo nurodo jas naudoti kitiems tikslams, negu nustatyta viešosios įstaigos įstatuose.

V SKYRIUS

VIEŠOSIOS ĮSTAIGOS PERTVARKYMAS IR PABAIGA

25 straipsnis. Viešosios įstaigos reorganizavimas

1. Viešosios įstaigos gali būti reorganizuojamos Civilinio kodekso nustatytais jungimo ir skaidymo būdais.

2. Visų reorganizavime dalyvaujančių viešųjų įstaigų vadovai arba kolegialūs valdymo organai privalo parengti viešosios įstaigos reorganizavimo sąlygų aprašą (toliau – reorganizavimo sąlygų aprašas), kuriame nurodoma Civilinio kodekso 2.99 straipsnyje nustatyta informacija, taip pat:

1) asmenys (vardas, pavardė, pareigos), kurie turi teisę veikti kuriamų naujų viešųjų įstaigų vardu; kuriamų naujų viešųjų įstaigų vardu gali būti atliekami tik su viešosios įstaigos registravimu susiję veiksmai;

2) asmenys (vardas, pavardė, pareigos), kurie turi pasirašyti po viešosios įstaigos reorganizavimo veiksiančių viešųjų įstaigų įstatus, išskyrus, kai įstatai tvirtinami valstybės ar savivaldybės institucijos ar įstaigos teisės aktu.

3. Apie parengtą reorganizavimo sąlygų aprašą pranešama Civilinio kodekso 2.101 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.

4. Reorganizavimo sąlygų aprašas ne vėliau kaip pirmą viešo paskelbimo dieną pateikiamas Juridinių asmenų registrui.

5. Ne vėliau kaip likus 30 dienų iki visuotinio dalininkų susirinkimo, kurio darbotvarkėje numatyta priimti sprendimą dėl viešosios įstaigos reorganizavimo, reorganizavime dalyvaujančių viešųjų įstaigų dalininkai ir kreditoriai turi teisę susipažinti su reorganizavimo sąlygų aprašu, po reorganizavimo veiksiančių viešųjų įstaigų įstatų projektais, taip pat visų reorganizavime dalyvaujančių viešųjų įstaigų praėjusių trejų finansinių metų metinių finansinių ataskaitų rinkiniais arba metinėmis ataskaitomis ir gauti visų šioje dalyje išvardytų dokumentų kopijas.

6. Reorganizuojamos viešosios įstaigos kreditorius turi Civilinio kodekso 2.101 straipsnio 2 dalyje nustatytas teises. Reorganizuojamos viešosios įstaigos kreditorius savo reikalavimus gali pateikti ne vėliau kaip per 2 mėnesius nuo viešo paskelbimo apie reorganizavimo sąlygų aprašo parengimą dienos.

7. Sprendimą dėl viešosios įstaigos reorganizavimo priima ir reorganizavimo sąlygų aprašą ir po reorganizavimo veiksiančių viešųjų įstaigų įstatus tvirtina kiekvienos reorganizavime dalyvaujančios viešosios įstaigos visuotinis dalininkų susirinkimas kvalifikuota balsų dauguma. Po reorganizavimo veiksiančios viešosios įstaigos įstatus turi pasirašyti reorganizavimo sąlygų apraše nurodyti asmenys, išskyrus, kai įstatai tvirtinami valstybės ar savivaldybės institucijos ar įstaigos priimamu teisės aktu. Jeigu reorganizavimas vykdomas prijungimo būdu, po reorganizavimo veiksiančios viešosios įstaigos įstatai gali būti nekeičiami.

8. Sprendimo dėl viešosios įstaigos reorganizavimo priėmimą patvirtinantis dokumentas pateikiamas Juridinių asmenų registrui. Juridinių asmenų registro tvarkytojas apie sprendimą dėl viešosios įstaigos reorganizavimo paskelbia Juridinių asmenų registro nuostatų nustatyta tvarka.

9. Jeigu yra priimtas sprendimas dėl viešosios įstaigos reorganizavimo, viešoji įstaiga turi parengti finansinių ataskaitų rinkinį arba metinę ataskaitą ir pagal šio sprendimo priėmimo dienos duomenis, ir pagal viešosios įstaigos reorganizavimo pabaigos dienos duomenis.

TAR pastaba: 9 dalies redakcija nuo 2025-07-01:

9. Jeigu viešoji įstaiga reorganizuojama, ji turi parengti reorganizavimo pabaigos finansinę ataskaitą pagal paskutinės savo veiklos dienos iki reorganizavimo pabaigos dienos duomenis. Šios ataskaitos turinys detalizuojamas Lietuvos finansinės atskaitomybės standarte.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

10. Viešosios įstaigos reorganizavimas laikomas baigtu nuo po reorganizavimo veiksiančių juridinių asmenų įstatų arba duomenų įregistravimo Juridinių asmenų registre dienos. Jeigu viešosios įstaigos įstatai nekeičiami, Juridinių asmenų registrui pateikiamas pranešimas, kad visos reorganizavimo sąlygų apraše nustatytos prievolės yra įvykdytos ir atsirado įstatymuose ar reorganizavimo sąlygų apraše nurodytos aplinkybės.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

26 straipsnis. Viešosios įstaigos pertvarkymas

1. Viešoji įstaiga gali būti pertvarkoma į biudžetinę įstaigą, asociaciją, akcinę ir uždarąją akcinę bendrovę (toliau kartu – bendrovė), mažąją bendriją, taip pat labdaros ir paramos fondą. Į bendrovę negali būti pertvarkoma atsinaujinančių išteklių energijos bendrijos ar piliečių energetikos bendrijos statusą turinti viešoji įstaiga, kurios pagrindinė paskirtis – mažinti energijos nepriteklių ir (ar) teikti naudą pažeidžiamiems vartotojams. Į labdaros ir paramos fondą, asociaciją ir mažąją bendriją negali būti pertvarkoma viešoji įstaiga, kurios dalininkė ar savininkė yra valstybė ar savivaldybė.

2. Viešoji įstaiga gali būti pertvarkoma į bendrovę, jeigu užtikrinama atitiktis Lietuvos Respublikos akcinių bendrovių įstatyme tokiai bendrovei nustatytiems reikalavimams. Prieš pertvarkant viešąją įstaigą į bendrovę, Civilinio kodekso 2.113 straipsnyje nustatyta tvarka turi būti patenkinti viešosios įstaigos kreditorių reikalavimai. Patenkinus visus kreditorių reikalavimus, likęs viešajai įstaigai nuosavybės teise priklausantis turtas, išskyrus gautą paramą, pereina bendrovės nuosavybėn kaip įnašas nustatant (formuojant) bendrovės įstatinį kapitalą. Iki pertvarkymo viešosios įstaigos gauta parama naudojama paramos teikėjo nustatyta tvarka. Jeigu paramą suteikiantis ar lėšas perduodantis asmuo nenurodo, kuriems tikslams jos turėtų būti panaudotos, parama ir lėšos naudojamos pagal visuotinio dalininkų susirinkimo patvirtintas paramos valdymo taisykles.

3. Viešoji įstaiga, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, gali būti pertvarkoma į bendrovę, jeigu viešosios įstaigos veikla iš valstybės ar savivaldybių biudžetų ir (ar) valstybės pinigų fondų nėra finansuojama daugiau kaip 20 procentų.

4. Į bendrovę pertvarkomos viešosios įstaigos sudarytos valstybės ar savivaldybės turto panaudos sutartys nutraukiamos iki viešosios įstaigos pertvarkymo pabaigos.

5. Kai viešoji įstaiga, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, yra pertvarkoma į bendrovę, iki Vyriausybės nutarimo ar savivaldybės tarybos sprendimo dėl sutikimo pertvarkyti viešąją įstaigą priėmimo viešajai įstaigai nuosavybės teise priklausantis turtas arba patikėjimo teise valdomas valstybės ar savivaldybės turtas, kuris po pertvarkymo bus perduotas bendrovės nuosavybėn kaip įnašas nustatant (formuojant) bendrovės įstatinį kapitalą, turi būti įvertintas nepriklausomo turto vertintojo teisės aktų, reguliuojančių turto vertinimą, nustatyta tvarka. Pertvarkant viešąją įstaigą į bendrovę, turto vertinimo ataskaita pateikiama juridinių asmenų registrui kartu su po pertvarkymo veiksiančios bendrovės įstatais.

6. Sprendimas pertvarkyti viešąją įstaigą, kurios savininkė ar dalininkė yra valstybė, į bendrovę gali būti priimamas, kai yra Vyriausybės nutarimas dėl sutikimo pertvarkyti viešąją įstaigą į bendrovę ir viešajai įstaigai nuosavybės ar patikėjimo teise priklausančio viso ar dalies valstybės turto perdavimo bendrovės nuosavybėn kaip įnašo nustatant (formuojant) bendrovės įstatinį kapitalą Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatytais valstybės ir savivaldybės turto investavimo pagrindais ir tvarka.

7. Sprendimas pertvarkyti viešąją įstaigą, kurios savininkė ar dalininkė yra savivaldybė, į bendrovę gali būti priimamas, kai yra savivaldybės tarybos sprendimas dėl sutikimo pertvarkyti viešąją įstaigą į bendrovę ir viešajai įstaigai nuosavybės ar patikėjimo teise priklausančio viso ar dalies savivaldybės turto perdavimo bendrovės nuosavybėn kaip įnašo nustatant (formuojant) bendrovės įstatinį kapitalą Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatytais valstybės ir savivaldybės turto investavimo pagrindais ir tvarka.

8. Viešoji įstaiga gali būti pertvarkoma į biudžetinę įstaigą, kai viešosios įstaigos savininkė yra valstybė ar savivaldybė, jeigu po pertvarkymo veiksianti valstybės ar savivaldybės biudžetinė įstaiga gali įgyvendinti pertvarkytos viešosios įstaigos įstatuose nustatytus veiklos tikslus ir įgyti civilines teises ir pareigas, atitinkančias Lietuvos Respublikos biudžetinių įstaigų įstatymo nuostatas. Prieš pertvarkant viešąją įstaigą, Civilinio kodekso 2.113 straipsnyje nustatyta tvarka turi būti patenkinti jos kreditorių reikalavimai. Patenkinus visus kreditorių reikalavimus, iš likusio viešosios įstaigos turto jos dalininkams grąžinamas turtas, kurio bendra vertė negali būti didesnė negu dalininkų kapitalas. Dalininkams grąžinamas turtas paskirstomas proporcingai jų įnašų vertei, o valstybei ar savivaldybei tenkanti viešajai įstaigai nuosavybės teise priklaususio turto dalis perduodama biudžetinei įstaigai Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatyta tvarka.

9. Sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą, kurios savininkė yra valstybė, į biudžetinę įstaigą priima Vyriausybė. Sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą, kurios savininkė yra savivaldybė, į biudžetinę įstaigą priima savivaldybės taryba. Sprendimas pertvarkyti viešąją įstaigą į biudžetinę įstaigą, išlaikomas iš valstybės biudžeto, turi būti suderintas su Lietuvos Respublikos finansų ministerija.

10. Sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą ir kartu po pertvarkymo veiksiančio juridinio asmens steigimo dokumentus priima visuotinis dalininkų susirinkimas kvalifikuota balsų dauguma.

11. Apie sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą paskelbiama tos viešosios įstaigos interneto svetainėje, o jeigu viešoji įstaiga jos neturi, – pasirinktoje visuomenės informavimo priemonėje 3 kartus ne mažesniais kaip 30 dienų intervalais arba vieną kartą kartu pranešant raštu visiems kreditoriams. Pranešime nurodoma:

1) Civilinio kodekso 2.44 straipsnyje nurodyta informacija;

2) juridinio asmens, į kurį pertvarkoma viešoji įstaiga, teisinė forma;

3) pertvarkomos viešosios įstaigos dalininko tapimo po pertvarkymo tęsiančio veiklą juridinio asmens dalyviu tvarka, sąlygos ir terminai;

4) kur, kaip ir nuo kada galima susipažinti su po pertvarkymo veiksiančių juridinių asmenų steigimo dokumentų projektais.

12. Sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą patvirtinantis dokumentas pateikiamas Juridinių asmenų registrui. Juridinių asmenų registro tvarkytojas apie sprendimą pertvarkyti viešąją įstaigą paskelbia Civilinio kodekso 2.72 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.

13. Viešosios įstaigos pertvarkymas laikomas baigtu nuo po pertvarkymo veiksiančio juridinio asmens steigimo dokumentų arba duomenų įregistravimo Juridinių asmenų registre dienos.

Straipsnio dalies pakeitimai:

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

27 straipsnis. Viešosios įstaigos likvidavimas

1. Viešoji įstaiga gali būti likviduojama Civilinio kodekso nustatytais juridinių asmenų likvidavimo pagrindais.

2. Jeigu viešosios įstaigos likvidavimo pagrindas yra laikotarpio, kuriam buvo įsteigta viešoji įstaiga, pabaiga, visuotinis dalininkų susirinkimas likvidatorių (-ius) privalo paskirti likus ne mažiau kaip 3 mėnesiams iki šio laikotarpio pabaigos. Šiuo atveju priėmus nutarimą dėl likvidavimo, viešoji įstaiga įgyja likviduojamos viešosios įstaigos statusą, o likvidatorius įgyja jos valdymo organų teises ir pareigas ne vėliau kaip pirmą dieną po viešosios įstaigos įstatuose nustatyto veiklos laikotarpio pabaigos.

3. Jeigu viešosios įstaigos likvidavimo pagrindas yra teismo ar kreditorių susirinkimo sprendimas likviduoti viešąją įstaigą dėl bankroto, ji likviduojama Lietuvos Respublikos juridinių asmenų nemokumo įstatymo nustatyta tvarka.

4. Jeigu viešosios įstaigos likvidavimo pagrindas yra Juridinių asmenų registro tvarkytojo sprendimas, ji likviduojama taikant Civilinio kodekso nuostatas, reglamentuojančias juridinio asmens likvidavimą Juridinių asmenų registro tvarkytojo iniciatyva.

5. Kai viešoji įstaiga likviduojama jos visuotinio dalininkų susirinkimo sprendimu, visuotinis dalininkų susirinkimas gali likvidatorių (-ius) pakeisti ar viešosios įstaigos likvidavimą atšaukti.

6. Apie viešosios įstaigos likvidavimą paskelbiama Civilinio kodekso 2.112 straipsnyje nustatyta tvarka. Pranešime, be Civilinio kodekso 2.44 straipsnyje nurodytos informacijos, nurodoma sprendimo likviduoti viešąją įstaigą priėmimo data.

7. Likvidatorius (-iai) Juridinių asmenų registrui turi pateikti sprendimą likviduoti viešąją įstaigą patvirtinantį dokumentą ir duomenis apie save (vardą, pavardę, asmens kodą, paskyrimo likvidatoriumi ir likvidatoriaus įgaliojimų pabaigos datas, likvidatoriaus įgaliojimus, išskyrus nustatytus įstatymuose ir viešosios įstaigos įstatuose). Juridinių asmenų registro tvarkytojas apie šį nutarimą turi paskelbti Civilinio kodekso 2.72 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.

8. Likviduojamos viešosios įstaigos kreditorių reikalavimai tenkinami Civilinio kodekso 2.113 straipsnyje nustatyta tvarka. Patenkinus visus kreditorių reikalavimus, iš likusio viešosios įstaigos turto jos dalininkams grąžinamas turtas, kurio bendra vertė negali būti didesnė negu dalininkų kapitalas. Dalininkams grąžinamas turtas paskirstomas proporcingai jų įnašų vertei. Likęs nepaskirstytas turtas perduodamas kitiems Juridinių asmenų registre įregistruotiems viešiesiems juridiniams asmenims, kuriuos nustato visuotinis dalininkų susirinkimas ar teismas, priėmę sprendimą likviduoti viešąją įstaigą.

9. Likviduojama viešoji įstaiga nerengia veiklos ataskaitos. Civilinio kodekso 2.106 straipsnio 2, 3, 4 ir 7 punktuose nustatytais pagrindais likviduojamų viešųjų įstaigų nepatvirtinti finansinių ataskaitų rinkiniai arba metinės ataskaitos Juridinių asmenų registro tvarkytojui pateikiami per 5 mėnesius nuo finansinių metų pabaigos.

28 straipsnis. Likvidatoriaus kompetencija

1. Likvidatoriui (-iams) keliami tokie patys bendrieji reikalavimai kaip ir viešosios įstaigos vadovui.

2. Be kitų šiame įstatyme ir Civiliniame kodekse nustatytų pareigų, viešosios įstaigos likvidatoriui (-iams) priskiriamos šios pareigos:

1) pranešti Juridinių asmenų registrui apie sprendimą likviduoti viešąją įstaigą ir duomenis apie likvidatorių;

2) paskelbti šio įstatymo 27 straipsnio 7 dalyje nurodytą informaciją;

3) parengti finansinių ataskaitų rinkinį arba metinę ataskaitą pagal sprendimo likviduoti viešąją įstaigą priėmimo dienos duomenis, o pagal likvidavimo pabaigos dienos duomenis parengti viešosios įstaigos likvidavimo ataskaitą, kurios turinys detalizuojamas Lietuvos finansinės atskaitomybės standarte;

TAR pastaba: 3 punkto redakcija nuo 2025-07-01:

3) parengti likvidavimo pabaigos finansinę ataskaitą pagal paskutinės viešosios įstaigos veiklos dienos iki likvidavimo pabaigos dienos duomenis. Šios ataskaitos turinys detalizuojamas Lietuvos finansinės atskaitomybės standarte. Jeigu nuo finansinių metų pabaigos iki paskutinės viešosios įstaigos veiklos dienos iki likvidavimo pabaigos dienos praėjo ne daugiau negu 3 mėnesiai, paskutinių iki likvidavimo pasibaigusių finansinių metų metinių finansinių ataskaitų rinkinys gali būti nerengiamas, jeigu visa reikšminga finansinių metų informacija pateikiama likvidavimo pabaigos finansinėje ataskaitoje;

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

4) baigti vykdyti viešosios įstaigos prievoles, atsiskaityti su jos kreditoriais;

5) pareikšti reikalavimus viešosios įstaigos skolininkams;

6) perduoti likusį viešosios įstaigos turtą šio įstatymo nustatyta tvarka;

7) sudaryti viešosios įstaigos likvidavimo aktą;

8) išregistruoti viešosios įstaigos interneto svetainę, jeigu viešoji įstaiga ją turi, ir perduoti viešosios įstaigos dokumentus saugoti Lietuvos Respublikos dokumentų ir archyvų įstatymo nustatyta tvarka;

9) pateikti Juridinių asmenų registrui viešosios įstaigos likvidavimo aktą ir kitus dokumentus, kurių reikia likviduotai viešajai įstaigai išregistruoti.

TAR pastaba: 3 punkto redakcija nuo 2025-07-01:

9) pateikti Juridinių asmenų registro tvarkytojui iki viešosios įstaigos išregistravimo iš Juridinių asmenų registro dienos viešosios įstaigos likvidavimo aktą, likvidavimo pabaigos finansinę ataskaitą ir kitus dokumentus, kurių reikia likviduotai viešajai įstaigai išregistruoti.

Straipsnio punkto pakeitimai:

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis. Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdysenos stebėsena

Viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdysenos stebėseną atlieka Vyriausybės įgaliota institucija. Ši institucija:

1) kaupia informaciją apie viešųjų įstaigų valdyseną ir atlieka šios informacijos analizę;

2) teikia apibendrintą informaciją apie viešųjų įstaigų valdyseną ir šios informacijos analizės rezultatus valstybės politiką viešųjų įstaigų srityje formuojančiai ministerijai;

3) kaupia informaciją apie gerąją viešųjų įstaigų valdysenos praktiką ir vykdo šios informacijos sklaidą;

4) teikia metodinę pagalbą viešųjų įstaigų valdysenos klausimais.

Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.

RESPUBLIKOS PREZIDENTAS	ALGIRDAS BRAZAUSKAS

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-268, 97.06.17, Žin., 1997, Nr.64-1498 (97.07.04)

LIETUVOS RESPUBLIKOS VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 16 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

2.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1687, 00.05.18, Žin., 2000, Nr.47-1341 (00.06.09)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 5 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

Šis įstatymas įsigalioja nuo 2000 m. liepos 1 d.

3.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1921, 00.09.12, Žin., 2000, Nr.83-2513 (00.10.04)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 5 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

4.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-686, 2001-12-21, Žin., 2001, Nr. 112-4092 (2001-12-30)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 2 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

5.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-1731, 2003-09-16, Žin., 2003, Nr. 90-4063 (2003-09-24)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 5 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

6.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-1977, 2004-01-27, Žin., 2004, Nr. 25-752 (2004-02-14)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

Nauja įstatymo redakcija

7.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. X-1048, 2007-01-18, Žin., 2007, Nr. 17-631 (2007-02-08)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 2, 4, 5, 7, 9, 10, 13, 16 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

8.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XI-243, 2009-04-30, Žin., 2009, Nr. 54-2141 (2009-05-12)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 1 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

9.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XI-606, 2009-12-22, Žin., 2010, Nr. 1-17 (2010-01-05)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 5, 6, 8, 10, 15 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

10.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XI-1446, 2011-06-16, Žin., 2011, Nr. 78-3794 (2011-06-30)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 12 STRAIPSNIO PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

Šis įstatymas, išskyrus 3 straipsnį, įsigalioja 2011 m. lapkričio 1 d.

11.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XII-403, 2013-06-25, Žin., 2013, Nr. 75-3755 (2013-07-13)

VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 18 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

Šis įstatymas, išskyrus 14 straipsnį, įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.

12.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XII-1077, 2014-07-17, paskelbta TAR 2014-07-23, i. k. 2014-10454

LIETUVOS RESPUBLIKOS VIEŠŲJŲ ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO NR. I-1428 3, 7, 17 IR 18 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMAS

Šis įstatymas įsigalioja 2015 m. sausio 1 d.

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XII-1651, 2015-04-23, paskelbta TAR 2015-04-30, i. k. 2015-06526

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas

2.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XII-2346, 2016-05-12, paskelbta TAR 2016-05-24, i. k. 2016-13913

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 papildymo 8-1 straipsniu ir 9 straipsnio pakeitimo įstatymas

3.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-489, 2017-06-22, paskelbta TAR 2017-06-29, i. k. 2017-11076

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas

4.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-892, 2017-12-14, paskelbta TAR 2017-12-27, i. k. 2017-21321

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 1 straipsnio pakeitimo įstatymas

5.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-933, 2017-12-19, paskelbta TAR 2017-12-29, i. k. 2017-21608

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 10 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 11-1 straipsniu įstatymas

6.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-1177, 2018-05-24, paskelbta TAR 2018-06-01, i. k. 2018-09068

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 1, 3, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymas

7.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-852, 2017-12-07, paskelbta TAR 2017-12-18, i. k. 2017-20335

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 8-1 straipsnio pakeitimo įstatymas

8.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-78, 2020-12-15, paskelbta TAR 2020-12-22, i. k. 2020-28124

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 2 straipsnio pakeitimo įstatymas

9.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-246, 2021-04-15, paskelbta TAR 2021-04-28, i. k. 2021-08854

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 8-1 straipsnio pakeitimo įstatymas

10.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-547, 2021-09-30, paskelbta TAR 2021-10-15, i. k. 2021-21634

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11-1 straipsnio pakeitimo įstatymas

11.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-683, 2021-11-23, paskelbta TAR 2021-12-03, i. k. 2021-25108

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 9, 10, 11, 11-1, 12, 13, 15, 17 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymas

12.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-574, 2021-10-14, paskelbta TAR 2021-10-20, i. k. 2021-21914

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 9 straipsnio pakeitimo įstatymas

13.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-1038, 2022-04-21, paskelbta TAR 2022-04-28, i. k. 2022-08785

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 9, 10, 11, 11-1, 12, 13, 15, 17 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-683 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymas

14.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIII-3311, 2020-10-01, paskelbta TAR 2020-10-13, i. k. 2020-21249

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11 straipsnio pakeitimo įstatymas

15.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-844, 2021-12-23, paskelbta TAR 2021-12-30, i. k. 2021-27743

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIII-3311 2 straipsnio pakeitimo įstatymas

16.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-1039, 2022-04-21, paskelbta TAR 2022-04-28, i. k. 2022-08786

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 11 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIII-3311 1 straipsnio pakeitimo įstatymas

17.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-2242, 2023-11-16, paskelbta TAR 2023-11-29, i. k. 2023-22970

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymas

18.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-2636, 2024-05-16, paskelbta TAR 2024-05-30, i. k. 2024-09672

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 4, 9, 10, 25 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymas

19.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-2817, 2024-06-25, paskelbta TAR 2024-06-30, i. k. 2024-12140

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 1, 12, 20, 22, 23, 25 ir 28 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 23-1 straipsniu ir IV skyriaus pavadinimo pakeitimo įstatymas

20.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. XIV-3150, 2024-11-12, paskelbta TAR 2024-11-22, i. k. 2024-20391

Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 3, 5 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymas