Įstatymas paskelbtas: Žin., 1996, Nr. 16-412

Neoficialus įstatymo tekstas

LIETUVOS RESPUBLIKOS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS

ĮSTATYMAS

1996 m. sausio 16 d. Nr.I-1169

Vilnius

PIRMASIS SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis. Įstatymo paskirtis

Šio įstatymo paskirtis - sudaryti teisinį pagrindą saugiai, atvirai ir efektyviai funkcionuoti vertybinių popierių rinkai, kad būtų maksimaliai apsaugoti visų investitorių interesai bei užtikrinta konkurencija tarp šios rinkos dalyvių.

2 straipsnis. Įstatyme vartojamos sąvokos

Šiame įstatyme vartojamos sąvokos:

1) antrinė vertybinių popierių apyvarta - investitoriaus ar kito asmens pasiūlymas įsigyti jau išleistų į apyvartą vertybinių popierių, taip pat jų perleidimas kitiems investitoriams;

2) asmuo, susijęs su emitentu - įmonė ar organizacija, kurioje emitentas turi akcijų (pajų ar kitokių kapitalo dalių), suteikiančių daugiau kaip 10 procentų visų balsų skaičiaus, emitento kontroliuojamas ar jį kontroliuojantis subjektas, emitento vadovas, taip pat asmuo, turintis emitento vertybinių popierių, suteikiančių daugiau kaip 5 procentus visų balsų;

3) emisija - vertybinių popierių, suteikiančių jų savininkams vienodas turtines ir neturtines teises, serijos išleidimas;

4) emitentas - fizinis arba juridinis asmuo, savo vardu siūlantis leisti ar leidžiantis vertybinius popierius;

5) esminis įvykis - bet koks įvykis, galintis turėti reikšmingos įtakos investitoriaus sprendimui pirkti ar parduoti emitento vertybinius popierius arba galintis smarkiai paveikti šių vertybinių popierių rinkos kainą;

6) finansų maklerio įmonė - bet kokia įmonė, besiverčianti tarpininkavimo veikla viešojoje vertybinių popierių apyvartoje;

7) investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė - bet kokia įmonė, besiverčianti konsultavimo veikla investavimo į vertybinius popierius klausimais;

8) investitorius - fizinis arba juridinis asmuo, savo vardu nuosavybės teise įsigijęs arba turintis vertybinių popierių;

9) kontroliuojamas subjektas - įmonė ar organizacija, kurioje fizinis ar juridinis asmuo, būdamas akcininku (pajininku, nariu), pats turi daugiau kaip trečdalį visų balsų arba pagal susitarimą su kitais akcininkais (pajininkais, nariais) vienas kontroliuoja daugiau kaip trečdalį visų balsų, arba turi teisę išrinkti (paskirti) daugumą stebėtojų tarybos (valdybos) narių ar administracijos vadovų, arba faktiškai kontroliuoja subjekto priimamus sprendimus;

10) makleris - asmuo, siūlantis, perkantis ar parduodantis vertybinius popierius kliento ar viešosios apyvartos tarpininko vardu;

11) pirminė vertybinių popierių apyvarta - emitento arba viešosios apyvartos tarpininko, veikiančio emitento vardu ar savo vardu, bet emitento sąskaita, pasiūlymas įsigyti vertybinių popierių jų išleidimo metu bei jų perleidimas investitorių nuosavybėn;

12) prospektas - investitoriams ir visuomenei skirtas dokumentas, atskleidžiantis pagrindinę informaciją apie emitentą bei jo siūlomus vertybinius popierius;

13) vadovas - įmonės stebėtojų tarybos, valdybos narys, administracijos vadovas ar jo pavaduotojas, vyriausiasis finansininkas, taip pat asmuo, įgaliotas įmonės vardu sudaryti sandorius;

14) vertybinių popierių birža - įmonė, besiverčianti vertybinių popierių biržos veikla;

15) vertybinių popierių biržos veikla - veikla, techninėmis ir organizacinėmis priemonėmis sudaranti sąlygas susitikti (tiesiogiai ar naudojantis techninėmis priemonėmis) asmenims, ketinantiems pirkti, parduoti ar kitaip perleisti vertybinius popierius;

16) Vertybinių popierių komisija - vertybinių popierių rinkos reguliavimo ir priežiūros institucija, veikianti pagal šio įstatymo septintojo skirsnio nuostatas;

17) vertybinių popierių paketas - 1/10 ar didesnė emitento vienos klasės vertybinių popierių dalis;

18) vertybinių popierių portfelis - fizinio ar juridinio asmens turimų vertybinių popierių rinkinys;

19) vertybinių popierių viešoji apyvarta - vertybinių popierių siūlymas, platinimas, perleidimas ar siūlymas perleisti tarpininkaujant vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkui ir (arba) per reklamą ar kaip kitaip viešai kreipiantis į visuomenę, ir (arba) kreipiantis į daugiau kaip 100 asmenų;

20) vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkai - finansų maklerio įmonės, investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės bei komerciniai bankai;

21) vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodeksas - etikos taisyklių rinkinys, skirtas viešosios apyvartos tarpininkų ir maklerių sąžiningai veiklai užtikrinti;

22) vertybiniai popieriai - serijomis išleidžiamos finansavimo priemonės, patvirtinančios dalyvavimą akciniame kapitale arba (ir) teises, kylančias iš kreditinių santykių, bei suteikiančios teisę gauti dividendus, palūkanas ar kitas pajamas. Finansiniai instrumentai, patvirtinantys teisę ar pareigą pirkti (parduoti) šiame apibrėžime nurodytas finansavimo priemones, taip pat yra vertybiniai popieriai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

3 straipsnis. Įstatymo taikymo sritis

1. Šiame įstatyme vertybiniais popieriais nelaikomi ir šio įstatymo nereglamentuojami:

1) komercinių bankų, kredito unijų ir kitų kredito įstaigų, veikiančių pagal Lietuvos Respublikos įstatymus, įsipareigojimai, susiję su indėlių priėmimu ar kitokiu terminuotu finansavimu, jeigu jie atsiranda tiesiogiai, be tarpininkų, teikiant paslaugas klientams ir nėra viešosios apyvartos objektai;

2) draudimo organizacijų, veikiančių pagal Draudimo įstatymą, sudarytos draudimo sutartys, pagal kurias draudimo organizacija įsipareigoja mokėti fiksuotą pinigų sumą (vienąkart ar periodiškai) su sąlyga, kad šios sutartys neturėtų draudimo poveikio vykdant kito asmens įsipareigojimus, atsirandančius dėl jo turimų vertybinių popierių.

2. Šio įstatymo nuostatos netaikomos vertybiniams popieriams, kurie:

1) išleidžiami pagal Čekių įstatymą ar Vekselių įstatymą;

2) išleidžiami į apyvartą pagal įstatymą, nustatantį, jog šis įstatymas jiems netaikomas.

3. Šis įstatymas taikomas:

1) vertybinių popierių, patvirtinančių valstybės įsiskolinimą ir (arba) išleidžiamų Lietuvos banko, emisijai ir apyvartai, išskyrus šio įstatymo 4-8 ir 10 straipsnius bei 26 straipsnio 3, 5 ir 7 dalis;

2) tarptautinių finansinių organizacijų, kurių narė yra Lietuvos Respublika ir kurios turi Lietuvos Respublikos finansų ministro išduotą leidimą platinti vertybinius popierius, įsiskolinimą patvirtinančių vertybinių popierių emisijai ir apyvartai, išskyrus šio įstatymo 4-6 straipsnius,
7 straipsnio 1-4 dalis, 8 straipsnio 1-3 ir 5 dalis, 10 straipsnį bei 26 straipsnio 3, 5 ir 7 dalis.

4. Šio įstatymo 8 straipsnio nuostatos netaikomos antrinei vertybinių popierių viešajai apyvartai, vykdomai ne vertybinių popierių biržoje privatizuojant turtą pagal privatizavimą reglamentuojančius įstatymus. Šio įstatymo nustatytas reikalavimas pateikti privalomą oficialų pasiūlymą taikomas ir tuo atveju, kai atitinkamas balsų kiekis įgyjamas privatizuojant turtą.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. I-1303, 96.04.23, Žin., 1996, Nr. 41-992 (96.05.08)

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. VIII-1819, 00.07.11, Žin., 2000, Nr.61-1824 (00.07.26)

Nr. IX-327, 2001 05 17, Žin., 2001, Nr. 43-1497 (2001 05 23)

ANTRASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOJI APYVARTA

4 straipsnis. Vertybinių popierių registravimas

1. Emitentas privalo įregistruoti savo vertybinius popierius Vertybinių popierių komisijoje, jeigu tenkinama bent viena iš šių sąlygų:

1) emitentas yra steigiama ar veikianti akcinė bendrovė arba reorganizuojama į akcinę bendrovę bet kokios kitos rūšies įmonė;

2) paskutiniųjų ūkinių metų paskutiniosios dienos pabaigoje emitento išleistų bent vienos klasės vertybinių popierių savininkų buvo daugiau nei 100;

3) emitentas ar investitorius ketina išleisti vertybinius popierius į viešąją apyvartą.

2. Emitentas, ketinantis įregistruoti vertybinius popierius, Vertybinių popierių komisijai turi pateikti:

1) paraišką;

2) prospektą (Jeigu vertybiniai popieriai skirti ne viešajai apyvartai, vietoj prospekto gali būti pateiktas sutrumpintas jo variantas - memorandumas.);

3) notaro patvirtintus steigimo dokumentų nuorašus, jeigu vertybiniai popieriai registruojami pirmą kartą, arba steigimo dokumentų pakeitimų, atsiradusių po paskutinio vertybinių popierių įregistravimo, notaro patvirtintus nuorašus;

4) sprendimų, kurių pagrindu emitentas yra išleidęs ar ketina išleisti vertybinius popierius, notaro patvirtintus nuorašus;

5) reorganizavimo projektą, jeigu vertybiniai popieriai registruojami dėl emitento reorganizavimo.

3. Prospekte (memorandume) emitentas pagal Vertybinių popierių komisijos patvirtintas taisykles turi pateikti finansinės atskaitomybės duomenis, atskleisti informaciją apie savo veiklą, išleistus ir numatomus išleisti vertybinius popierius, valdymo organus ir jų narių sandorius su emitentu, su juo susijusiais asmenimis bei emitento veiklos partneriais, taip pat kitą taisyklėse numatytą informaciją. Prospekte taip pat turi būti pateikta nepriklausomo auditoriaus, veikiančio pagal auditorių veiklą reglamentuojančius teisės aktus, išvada, kaip emitento apskaita ir finansinė atskaitomybė atitinka Lietuvos Respublikos įstatymus ir bendruosius apskaitos principus.

4. Vertybinių popierių komisija pagal iš anksto patvirtintas taisykles gali nustatyti skirtingus informacijos atskleidimo reikalavimus atsižvelgdama į emitento dydį, veiklos pobūdį, išleistų ar išleidžiamų vertybinių popierių rūšį bei vertybinių popierių savininkų skaičių.

5. Vertybinių popierių komisija per 30 dienų turi išnagrinėti vertybiniams popieriams įregistruoti, perregistruoti ar jų įregistravimui panaikinti pateiktus dokumentus ir raštu atsakyti emitentui. Vertybinių popierių komisija turi teisę reikalauti, kad emitentas pateiktų papildomą informaciją, būtiną investitorių interesams apsaugoti, taip pat paaiškintų ar pataisytų pateiktus duomenis. Tokiu atveju 30 dienų laikotarpis, nurodytas šioje dalyje, skaičiuojamas iš naujo nuo papildomos informacijos ar paaiškinimų bei pataisų pateikimo. Vertybinių popierių komisija turi teisę atsisakyti įregistruoti, perregistruoti vertybinius popierius ar panaikinti jų įregistravimą, jeigu:

1) emitento pateikti duomenys neatitinka Vertybinių popierių komisijos nustatytų taisyklių;

2) emitentas atsisako pateikti šio straipsnio antrojoje, trečiojoje ir šioje dalyje nurodytus dokumentus, duomenis ar paaiškinimus;

3) emitento vertybiniai popieriai išleidžiami, jų rūšis, klasė ar nominali vertė keičiama arba vertybiniai popieriai anuliuojami nesilaikant šio ir kitų Lietuvos Respublikos įstatymų ar Vertybinių popierių komisijos nutarimų.

6. Vertybinių popierių komisijos sprendimas atsisakyti įregistruoti, perregistruoti vertybinius popierius ar panaikinti jų įregistravimą turi būti motyvuotas. Emitentas, ištaisęs nurodytus trūkumus, gali pateikti dokumentus iš naujo. Iš naujo pateikti dokumentai nagrinėjami bendra tvarka. Sprendimas atsisakyti įregistruoti, perregistruoti vertybinius popierius ar panaikinti jų įregistravimą gali būti apskųstas teismui.

7. Kai Vertybinių popierių komisija įregistruoja vertybinius popierius, prospekte (memorandume) nurodyta platinimo tvarka ir terminai gali būti pakeisti tik Vertybinių popierių komisijai leidus. Draudžiama keisti vertybinių popierių emisijos kainą, nominalią vertę, klasę ar rūšį.

8. Vertybinių popierių įregistravimas patvirtina, kad emitento teikiama informacija atitinka šiame įstatyme ir kituose teisės aktuose nustatytas informacijos atskleidimo taisykles. Vertybinių popierių įregistravimas nepatvirtina atskleistos informacijos teisingumo, taip pat negali būti laikomas Vertybinių popierių komisijos rekomendacija investitoriams.

9. Vertybinių popierių komisija “Valstybės žiniose” turi skelbti duomenis apie įregistruotų vertybinių popierių klasę, emisijos dydį ir emisijos kainą, taip pat sudaryti sąlygas investitoriams susipažinti su prospektu (memorandumu). Emitentas turi sudaryti sąlygas susipažinti su vertybinių popierių registravimui pateiktais dokumentais visiems to pageidaujantiems asmenims.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

5 straipsnis. Periodinis informacijos atskleidimas

1. Emitentas, įregistravęs vertybinius popierius Vertybinių popierių komisijoje, laikomas atskaitingu emitentu. Atskaitingas emitentas Vertybinių popierių komisijos nustatyta tvarka ir numatytu laiku turi rengti ir šiai komisijai pateikti:

1) metų prospektus-ataskaitas;

2) periodines ataskaitas;

3) pranešimus apie akcininkus.

2. Metų prospekte-ataskaitoje turi būti atskleista informacija, analogiška nurodytai šio įstatymo 4 straipsnio trečiojoje dalyje. Metų finansinės atskaitomybės duomenys turi būti pateikti kartu su nepriklausomo auditoriaus išvada, kaip emitento apskaita ir finansinė atskaitomybė atitinka Lietuvos Respublikos įstatymus ir bendruosius apskaitos principus.

3. Periodinės ataskaitos gali būti ketvirčio ir pusmečio. Šių ataskaitų parengimo periodiškumą pagal iš anksto patvirtintas taisykles nustato Vertybinių popierių komisija, atsižvelgdama į emitento ir jo išleistų vertybinių popierių apyvartos dydį. Periodinėse ataskaitose turi būti atskleisti duomenys apie emitento finansinę būklę bei informacija apie esminius ataskaitinio laikotarpio įvykius.

4. Atskaitingo emitento valdyba privalo visuotiniam akcininkų susirinkimui, tvirtinančiam metų ataskaitas, atskleisti duomenis apie visus akcininkus, kurie, jos žiniomis, turi nuosavybės teise ar valdo daugiau kaip 5 procentus visų balsų. Šioje informacijoje turi būti nurodyti akcininkų vardai ir pavardės (įmonių pavadinimai), asmens kodai (įmonių rejestro kodai), kiekvieno iš jų turimų akcijų skaičius bei balsų dalis procentais. Šie duomenys turi būti pateikiami ir skelbiami kaip metų prospektų-ataskaitų priedai.

5. Atskaitingas emitentas privalo neatlygintinai sudaryti sąlygas susipažinti kiekvienam jo išleistų vertybinių popierių savininkui su visomis šiame straipsnyje numatytomis ataskaitomis, o jei pastarasis pareikalauja raštu, už įstatuose nustatytą mokestį padaryti jam šių ataskaitų kopijas.

6. Šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytas ataskaitas atskaitingas emitentas turi pateikti vertybinių popierių biržai, kurios prekybos sąrašuose yra jo vertybinių popierių, tuo pačiu laiku kaip ir Vertybinių popierių komisijai.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

6 straipsnis. Informacijos apie esminius įvykius atskleidimas

1. Atskaitingas emitentas Vertybinių popierių komisijos nustatyta tvarka ne vėliau kaip per 5 darbo dienas turi bent vienai šalies visuomenės informavimo priemonei, Vertybinių popierių komisijai ir vertybinių popierių biržai, kurios prekybos sąrašuose yra jo vertybinių popierių, pateikti vadovo pasirašytą informacinį pranešimą apie kiekvieną esminį įvykį, išskyrus šio straipsnio antrojoje dalyje numatytus atvejus. Informaciniame pranešime turi būti atskleistas įvykio pobūdis ir trumpas turinys. Visuomenės informavimo priemonės, kurioms bus pateikiama informacija apie esminius įvykius, turi būti nurodytos emitento įstatuose ir prospekte. Vertybinių popierių komisija, atsižvelgdama į emitento ir jo išleistų vertybinių popierių apyvartos dydį, gali nustatyti ir trumpesnį nei 5 darbo dienų laikotarpį, per kurį turi būti pranešta apie esminį įvykį.

2. Jeigu, atskaitingo emitento nuomone, dėl šio straipsnio pirmojoje dalyje numatyto informacijos atskleidimo emitentas gali patirti finansinės ar konkurencinės žalos, atskaitingas emitentas gali neskelbti šio straipsnio pirmojoje dalyje numatyto informacinio pranešimo ir pateiktį jį tik Vertybinių popierių komisijai su žyma “konfidenciali informacija” bei rašytinį paaiškinimą, kodėl negalima atskleisti informacijos.

3. Atskaitingas emitentas, pateikdamas informacinį pranešimą pagal šio straipsnio antrosios dalies reikalavimus, privalo jame nurodyti datą, iki kurios informacija turi likti konfidenciali. Informacijos konfidencialumo pasibaigimo dieną ji turi būti atskleista šio straipsnio pirmojoje dalyje nustatyta tvarka.

4. Asmenys, kurie žino viešai neatskleistą informaciją apie esminius įvykius dėl savo tarnybinės padėties, profesijos ar pareigų, neturi teisės sudaryti sandorių dėl vertybinių popierių, su kuriais informacija susijusi, kol informacija apie esminius įvykius nebus viešai atskleista šio straipsnio pirmosios dalies nustatyta tvarka. Šis draudimas taikomas juridiniams asmenims ir juridinio asmens teisių neturinčioms įmonėms, jeigu viešai neatskleistą informaciją žino nors vienas įmonės vadovas, sprendimą vykdyti sandorį įmonės vardu priimantis asmuo ar įmonę kontroliuojantis asmuo.

5. Asmenims, žinantiems viešai neatskleistą informaciją apie esminius įvykius, iki viešo jos atskleidimo taip pat draudžiama:

1) tiesiogiai ar netiesiogiai perduoti viešai neatskleistą informaciją apie esminius įvykius trečiajam asmeniui, išskyrus atvejus, kada informacija atskleidžiama atliekant savo įprastas tarnybines pareigas arba dėl privalomo nurodymo;

2) remiantis viešai neatskleista informacija apie esminius įvykius rekomenduoti ar pasiūlyti trečiajam asmeniui sudaryti sandorius dėl vertybinių popierių.

6. Draudimai, nustatyti šio straipsnio ketvirtojoje ir penktojoje dalyse, taip pat taikomi kiekvienam asmeniui, kurio viešai neatskleistos informacijos tiesioginiais ar netiesioginiais šaltiniais galėjo būti tik šio straipsnio ketvirtojoje dalyje nurodyti asmenys arba kuris tokią informaciją išgauna įstatymų draudžiamu būdu.

7. Konstatuojama, kad emitento vadovai visuomet žino informaciją apie emitento esminius įvykius. Prieš kiekvieną numatomą ar nuo emitento valdymo organų sprendimo priklausantį esminį įvykį atskaitingas emitentas privalo sudaryti asmenų, kurie kartu su emitento vadovais turės teisę sužinoti šią informaciją iki jos viešo atskleidimo, sąrašą. Konstatuojama, kad šie asmenys bei su jais ir su emitento vadovais susiję asmenys, nurodyti šio įstatymo 9 straipsnio pirmojoje dalyje, taip pat žino viešai neatskleistą informaciją apie esminius įvykius.

8. Emitento vadovai, savo vardu sudarę sandorius dėl emitento, kurio vadovais jie yra, vertybinių popierių, Vertybinių popierių komisijos nustatyta tvarka ir terminais turi pranešti apie tokių sandorių sudarymą. Pranešimai turi būti pateikiami reguliariai, ne rečiau kaip kartą per mėnesį. Šiuose pranešimuose turi būti nurodoma sandorių rūšis, skaičius ir sudarymo datos, pagal sandorį perleidžiamų vertybinių popierių rūšis, klasė ir skaičius, sandorio suma, atsiskaitymo forma ir kiti Vertybinių popierių komisijos reikalaujami duomenys. Šioje dalyje nurodyta informacija, pateikta Vertybinių popierių komisijai, yra konfidenciali.

9. Asmenys, sudarę sandorius dėl vertybinių popierių žinodami viešai neatskleistą informaciją, rekomendavę ar pasiūlę tretiesiems asmenims sudaryti sandorius dėl vertybinių popierių tokios informacijos pagrindu ir (arba) perdavę viešai neatskleistą informaciją tretiesiems asmenims, atsako įstatymų nustatyta tvarka.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

7 straipsnis. Pirminė viešoji vertybinių popierių apyvarta

1. Pirminė vertybinių popierių viešoji apyvarta gali vykti, kai emitentas platina vertybinius popierius savo jėgomis ar pagal vertybinių popierių platinimo sutartis su vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkais.

2. Pirminės viešosios vertybinių popierių apyvartos metu turi būti laikomasi šių taisyklių:

1) draudžiama reklamuoti vertybinius popierius ir skelbti apie jų pasirašymą, jeigu jie nėra įregistruoti Vertybinių popierių komisijoje. Emitentas, jo vardu arba savo vardu, bet emitento sąskaita veikiantis viešosios apyvartos tarpininkas turi teisę iki vertybinių popierių įregistravimo atlikti rinkos tyrimus, sudarydamas sąlygas potencialiems investitoriams susipažinti su Vertybinių popierių komisijai pateikto prospekto projektu;

2) kiekvienam galimam investitoriui turi būti sudarytos sąlygos susipažinti su prospektu ir kitais dokumentais, kurių pagrindu buvo įregistruoti emitento vertybiniai popieriai;

3) platinamų vertybinių popierių reklamoje gali būti tik prospekte, metų prospekte-ataskaitoje ar periodinėse ataskaitose esanti informacija;

4) kiekvienoje reklamoje turi būti nurodyta, kur ir kada galima susipažinti su prospektu ir emitento ataskaitomis;

5) visiems turi būti užtikrintos vienodos vertybinių popierių įsigijimo sąlygos.

3. Jeigu pirminės vertybinių popierių viešosios apyvartos metu pasikeičia prospekte pateikti duomenys ar įvyksta esminis įvykis, emitentas turi apie tai paskelbti šio įstatymo 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Tokiais atvejais asmenys, jau pasirašę emitento vertybinių popierių, per 5 dienas nuo naujos informacijos atskleidimo turi teisę jų atsisakyti, o emitentas privalo be jokių atskaitymų per 10 dienų grąžinti jų įnašus.

4. Jeigu emitentas ar jo vardu veikiantis viešosios apyvartos tarpininkas nesilaiko šiame straipsnyje nustatytos pirminės vertybinių popierių viešosios apyvartos tvarkos arba paaiškėja, kad registruojant vertybinius popierius buvo pateikti ne visi ar neteisingi duomenys, Vertybinių popierių komisija turi teisę sustabdyti emitento vertybinių popierių įregistravimą ir nustatyti laiką, per kurį pažeidimai turi būti ištaisyti. Jeigu pažeidimai per nustatytą laiką neištaisomi, Vertybinių popierių komisija atšaukia vertybinių popierių įregistravimą. Jei Vertybinių popierių komisija sustabdo ar atšaukia vertybinių popierių įregistravimą, juos platinti draudžiama.

5. Tarptautinės finansinės organizacijos, nurodytos 3 straipsnio 3 dalyje, prieš išleisdamos vertybinius popierius į viešąją pirminę apyvartą, bent per vieną šalies visuomenės informavimo priemonę privalo paskelbti Vertybinių popierių komisijos nustatytą informaciją apie vertybinių popierių emisijos sąlygas, platinimo tvarką ir terminus.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. VIII-1819, 00.07.11, Žin., 2000, Nr.61-1824 (00.07.26)

8 straipsnis. Antrinė vertybinių popierių viešoji apyvarta

1. Antrinė vertybinių popierių viešoji apyvarta vykdoma tik per vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkus.

2. Jeigu vertybiniai popieriai, įregistruoti Vertybinių popierių komisijoje ketinant juos išleisti į viešąją apyvartą, yra įtraukti į Lietuvos Respublikoje įregistruotos vertybinių popierių biržos oficialųjį ar einamąjį vertybinių popierių prekybos sąrašą, jų antrinės apyvartos pirkimo-pardavimo sandoriai turi būti sudaromi tik vertybinių popierių biržoje.

3. Antrosios dalies nuostatos netaikomos, jeigu kiti įstatymai nustato kitokią vertybinių popierių apyvartos tvarką.

4. Antrinės vertybinių popierių viešosios apyvartos už vertybinių popierių biržos ribų taisykles nustato Vertybinių popierių komisija.

5. Asmenys, pagal šį įstatymą antrinės vertybinių popierių apyvartos metu už vertybinių popierių biržos ribų sudarę sandorį dėl emitento vertybinių popierių, įtrauktų į oficialųjį ar einamąjį biržos prekybos sąrašus, Vertybinių popierių komisijos nustatytais atvejais, tvarka ir numatytu laiku turi nurodyti sandoriu perleidžiamų vertybinių popierių skaičių, vieneto kainą ir kitą Vertybinių popierių komisijos reikalaujamą informaciją apie sandorį.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

TREČIASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ PAKETO ĮSIGIJIMAS

9 straipsnis. Informacija apie akcijų paketo įsigijimą

1. Fizinis ar juridinis asmuo, kuris veikdamas savarankiškai ar kartu su kitais asmenimis įgyja Lietuvos Respublikoje įregistruoto atskaitingo emitento akcijų, suteikiančių daugiau kaip 1/10, 1/5, 1/4, 1/3, 1/2, 2/3 ar 3/4 balsų, per 7 dienas nuo atitinkamos ribos peržengimo privalo informuoti Vertybinių popierių komisiją ir emitentą apie bendrą jam priklausančių balsavimo teisę suteikiančių akcijų ir balsų skaičių. Šios nuostatos taikomos ir tais atvejais, kai nurodytos ribos peržengiamos mažėjimo tvarka. Kartu veikiančiais asmenimis įgyvendinant šio straipsnio pirmosios dalies reikalavimus laikomi:

1) įgaliotojas ir įgaliotinis, kai įgaliotinis turi teisę balsuoti savo nuožiūra;

2) kontroliuojami ir kontroliuojantys asmenys;

3) asmenys, sudarę rašytinę sutartį suderintai balsuoti emitento valdymo klausimais;

4) asmenys, iš kurių vienas perduoda kitam teisę balsuoti savo nuožiūra;

5) emitento vadovai;

6) sutuoktiniai.

2. Asmenys, kuriems taikomi šio straipsnio pirmojoje dalyje numatyti informacijos atskleidimo reikalavimai, kartu privalo pateikti duomenis apie jų turimus vertybinius popierius, suteikiančius ateityje teisę balsuoti ir (arba) turėti emitento akcijų.

3. Vertybinių popierių komisija nustato, kokia tvarka apie vertybinių popierių paketų įsigijimą informuojama visuomenė.

4. Kai asmenys veikia kartu, jų turimų balsų skaičiavimo tvarką nustato Vertybinių popierių komisija.

5. Kartu veikiantys asmenys solidariai ir asmeniškai atsako už šiame įstatyme ir poįstatyminiuose aktuose nustatytų prievolių vykdymą.

6. Asmuo, nepranešęs emitentui ar Vertybinių popierių komisijai apie šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytų ribų peržengimą, dvejiems metams nuo teisingų duomenų paskelbimo netenka visų balsų, kuriuos suteikia akcijos, įsigytos viršijant privalomą deklaruoti ribą, visuose per šį laikotarpį šaukiamuose akcininkų susirinkimuose. Be to, teismine tvarka gali būti panaikinti visi sprendimai, priimti nuo akcijų paketo įsigijimo iki teisingos informacijos atskleidimo momento, jeigu šiais sprendimais buvo pakeisti emitento valdymo organai, pažeistos akcininkų turtinės ar neturtinės teisės.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

10 straipsnis. Oficialus pasiūlymas

1. Asmenys, ketinantys įsigyti emitento vertybinių popierių paketą, gali tai padaryti oficialaus pasiūlymo būdu. Oficialus pasiūlymas - tai fizinio ar juridinio asmens ketinimo įsigyti dalį ar visus emitento vertybinius popierius paskelbimo procedūra. Oficialūs pasiūlymai įgyvendinami per vertybinių popierių biržą.

2. Oficialūs pasiūlymai įsigyti atskaitingo emitento vertybinių popierių gali būti privalomi ir savanoriški. Jeigu asmuo, veikdamas savarankiškai ar kartu su kitais asmenimis, įgyja daugiau kaip 50 procentų balsų emitento, išleidusio vertybinius popierius į viešąją apyvartą, akcininkų susirinkime, jis privalo pateikti oficialų pasiūlymą supirkti likusius emitento vertybinius popierius, suteikiančius balsavimo teisę, ir vertybinius popierius, patvirtinančius teisę įsigyti balsavimo teisę suteikiančius vertybinius popierius, už pasiūlyme nurodytą kainą. Ši kaina registruojama Vertybinių popierių komisijoje ir ji turi būti ne mažesnė už vertybinių popierių, kuriuos siūlytojas įsigijo per 12 mėnesių, iki peržengdamas 50 procentų ribą, kainų svertinį vidurkį.

3. Savarankiškai veikiantis asmuo ar kartu veikiantys asmenys nuo šio straipsnio antrojoje dalyje nurodytos 50 procentų balsų ribos peržengimo iki oficialaus pasiūlymo įregistravimo Vertybinių popierių komisijoje netenka visų balsų visuotiniuose emitento akcininkų susirinkimuose. Savarankiškai veikiantis asmuo ar kartu veikiantys asmenys balsavimo teisę vėl įgyja tą dieną, kurią Vertybinių popierių komisijoje įregistruojamas oficialus pasiūlymas arba sudaromas vertybinių popierių perleidimo sandoris, sumažinantis turimų balsų skaičių mažiausiai iki šio straipsnio antrojoje dalyje nurodytos 50 procentų ribos.

4. Oficialius pasiūlymus registruoja bei jų pateikimo ir įgyvendinimo taisykles nustato Vertybinių popierių komisija, atsižvelgdama į emitento ir jo išleistų vertybinių popierių apyvartos dydį. Vertybinių popierių komisija turi teisę priimti teisės aktus dėl bendrosios išimties suteikimo, kada peržengus šio straipsnio antrojoje dalyje nurodytą 50 procentų ribą privalomas oficialus pasiūlymas neteikiamas.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. IX-327, 2001 05 17, Žin., 2001, Nr. 43-1497 (2001 05 23)

KETVIRTASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS TARPININKAI

11 straipsnis. Draudimas be licencijos verstis tarpininkavimo viešojoje vertybinių popierių

apyvartoje veikla ar konsultavimu tiesioginių investicijų klausimais

1. Tik įmonės, turinčios Vertybinių popierių komisijos išduotą licenciją, ir įstatymų nustatyta tvarka licencijuoti komerciniai bankai, kurių licencijos nėra apribotos vertybinių popierių operacijos, turi teisę verstis tarpininkavimo viešojoje vertybinių popierių apyvartoje veikla ar konsultuoti trečiąsias šalis investavimo į vertybinius popierius klausimais. Šiame įstatyme konsultavimu investavimo į vertybinius popierius klausimais laikoma ši už atlyginimą atliekama veikla:

1) kitų asmenų konsultavimas, kaip nustatyti vertybinių popierių vertę;

2) patarimai investavimo į vertybinius popierius, jų pirkimo ar pardavimo klausimais;

3) analitinių tyrimų, teikiančių konkrečias rekomendacijas investicijų į vertybinius popierius klausimais, skelbimas ir publikavimas;

4) kitų fizinių ar juridinių asmenų vertybinių popierių portfelio valdymas.

2. Šio straipsnio pirmojoje dalyje numatytos licencijos konsultuoti trečiąsias šalis investicijų į vertybinius popierius klausimais nereikia:

1) valstybei;

2) Lietuvos bankui;

3) valstybinėms tarnyboms ar agentūroms, Vyriausybės sprendimu įsteigtoms skatinti vidaus ar užsienio investicijas;

4) visuomenės informavimo priemonėms, jų savininkams ir darbuotojams, per šias priemones skelbiantiems finansines ar verslo žinias neapibrėžtai asmenų grupei ir šiose žiniose nesinaudojantiems duomenimis apie konkretaus asmens vertybinių popierių portfelį.

3. Vienas asmuo gali būti tik vienos finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės savininkas (akcininkas) ar darbuotojas. Jeigu asmuo dėl įmonių reorganizavimo ar kitų priežasčių tampa kelių tokio pobūdžio įmonių savininku ar akcininku, jis privalo nedelsdamas apie tai informuoti Vertybinių popierių komisiją ir imtis tinkamų priemonių šiai būklei ištaisyti. Kol ši būklė bus ištaisyta, toks asmuo negali dalyvauti daugiau kaip vienos įmonės valdyme ir veikloje.

4. Komerciniai bankai turi teisę verstis šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodyta veikla: kurti specializuotus vidaus struktūrinius padalinius arba steigti dukterines finansų maklerio įmones ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmones. Komercinių bankų operacijoms su vertybiniais popieriais ir šių operacijų priežiūrai taikomos visos šiame įstatyme ir kituose teisės aktuose kitiems viešosios apyvartos tarpininkams nustatytos taisyklės ir reikalavimai.

12 straipsnis. Finansų maklerio įmonės

1. Finansų maklerio įmonė gali būti bet kurios Įmonių įstatyme nustatytos rūšies įmonė, šio įstatymo 16 straipsnyje nustatyta tvarka gavusi licenciją verstis tarpininkavimo viešojoje vertybinių popierių apyvartoje veikla. Finansų maklerio įmonės išleidžiamos akcijos gali būti tik vardinės.

2. Finansų maklerio įmonės gali verstis šia veikla:

1) tarpininkauti vertybinių popierių viešojoje apyvartoje:

a) pirkdamos ar parduodamos vertybinius popierius savo ar klientų vardu klientų sąskaita;

b) pagal susitarimą su emitentu platindamos jo vertybinius popierius, taip pat garantuodamos išplatinti šių vertybinių popierių emisiją;

2) pirkti ar parduoti vertybinius popierius savo vardu ir savo sąskaita;

3) konsultuoti investavimo į vertybinius popierius klausimais, išskyrus investicinių bendrovių ir pensijų fondų vertybinių popierių portfelio valdymą, taip pat konsultuoti emitentus vertybinių popierių emisijos ir investicijų pritraukimo klausimais;

4) saugoti savo klientų vertybinius popierius ir valdyti savo klientų pinigines lėšas, skirtas operacijoms su vertybiniais popieriais;

5) tvarkyti emitentų ir investitorių vertybinių popierių apskaitą, taip pat savo vardu įsigytų vertybinių popierių apskaitą;

6) pagal Vertybinių popierių komisijos patvirtintas taisykles skolinti klientams vertybinius popierius bei savo lėšas vertybiniams popieriams įsigyti ir skolintis iš klientų vertybinius popierius.

3. Finansų maklerio įmonėms draudžiama verstis kita šiame straipsnyje nenurodyta veikla.

4. Finansų maklerio įmonės turi teisę steigti dukterines įmones. Finansų maklerio įmonių dukterinės įmonės turi teisę užsiimti tik investicinių bendrovių ir pensijų fondų vertybinių popierių porfelių valdymu arba tik veikla, nurodyta šio straipsnio antrojoje dalyje, išskyrus vertybinių popierių pirkimą-pardavimą savo ar klientų vardu klientų sąskaita. Finansų maklerio įmonėms draudžiama steigti dukterines įmones, kurios verstųsi abiem šioje dalyje nurodytomis veiklos rūšimis arba kita šioje dalyje nenurodyta veikla.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

13 straipsnis. Finansų maklerio įmonių pareigos

1. Finansų maklerio įmonės privalo atskirai apskaityti savo ir kiekvieno kliento vertybinius popierius bei pinigines lėšas. Klientų piniginės lėšos, perduotos finansų maklerio įmonei vertybiniams popieriams pirkti, ir klientų piniginės lėšos, esančios finansų maklerio įmonėje pardavus klientui priklausančius vertybinius popierius, yra kliento nuosavybė, į kurią negali būti nukreiptas išieškojimas pagal finansų maklerio įmonės skolas.

2. Visos sutartys tarp finansų maklerio įmonių ir jų klientų turi būti sudarytos raštu pagal Vertybinių popierių komisijos patvirtintas taisykles.

3. Jeigu finansų maklerio įmonė negali atlikti visų klientų pavedimų, pirmiausia ji turi atlikti pavedimus parduoti mažiausia kaina ir pavedimus pirkti didžiausia kaina. Kai keli klientai pasiūlo vienodą kainą, pirmenybė teikiama ankstesniems pavedimams, jei vertybinių popierių biržos, kuriai pateiktas pavedimas, prekybos taisyklės nenumato ko kita.

4. Finansų maklerio įmonė gali vykdyti sandorius dėl vertybinių popierių savo lėšomis, tik įvykdžiusi visų klientų pavedimus atlikti šią operaciją arba pasiūliusi geresnes negu kliento sąlygas: didesnę kainą, turėdama pavedimą pirkti vertybinius popierius, arba mažesnę kainą, turėdama pavedimą juos parduoti, jeigu vertybinių popierių biržos, kuriai pateiktas pavedimas, prekybos taisyklės nenumato ko kita.

5. Finansų maklerio įmonei draudžiama teikti klientui žinomai klaidingas rekomendacijas bei informaciją.

6. Finansų maklerio įmonės turi laikytis Vertybinių popierių komisijos patvirtintų kapitalo pakankamumo reikalavimų, taip pat pagal šios komisijos patvirtintas taisykles tvarkyti apskaitos ir kitus dokumentus, pateikti savo klientams vertybinių popierių sandorius patvirtinančius dokumentus, išrašus iš sąskaitų, ataskaitas apie jų finansinę būklę, saugoti klientų vertybinius popierius, rengti metų bei periodines ataskaitas apie savo veiklą bei finansinę būklę, taip pat vykdyti kitus jų veiklą reglamentuojančius norminius aktus.

7. Perkant ir parduodant vertybinius popierius, konsultuojant investavimo į vertybinius popierius klausimais, teikiant klientams vertybinių popierių portfelio valdymo paslaugas, taip pat vykdant kitą Vertybinių popierių komisijos nustatytą veiklą, finansų maklerio įmonei atstovauja jos darbuotojas, turintis šio įstatymo 17 straipsnyje nurodytą maklerio licenciją ar kitokį Vertybinių popierių komisijos pripažintą kvalifikaciją patvirtinantį dokumentą.

8. Finansų maklerio įmonė privalo saugoti klientų konfidencialią informaciją. Įmonė turi pasitvirtinti konfidencialios informacijos saugojimo taisykles, taikomas jos makleriams, valdymo organų nariams ir kitiems darbuotojams.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

14 straipsnis. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės

1. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė gali būti bet kur ios Įmonių įstatyme nustatytos rūšies įmonė, šio įstatymo 16 straipsnyje nustatyta tvarka gavusi licenciją konsultuoti trečiąsias šalis investicijų klausimais. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės išleidžiamos akcijos gali būti tik vardinės.

2. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė gali verstis šio įstatymo 11 straipsnio pirmosios dalies 1-4 punktuose nurodyta veikla.

3. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonėms draudžiama dalyvauti kitų įmonių veikloje, turėti jų kapitalo (akcijų, pajų ar kitokių kapitalo dalių), investuoti į vertybinius popierius.

15 straipsnis. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonių pareigos

1. Valdymo sutartys, pagal kurias investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė įgaliojama valdyti vertybinių popierių portfelį, turi būti sudarytos raštu, laikantis Vertybinių popierių komisijos nustatytų taisyklių. Tokios sutarties kopija turi būti perduota finansų maklerio įmonei arba kitiems šio įstatymo nustatyta tvarka turintiems teisę tvarkyti vertybinių popierių sąskaitas asmenims, kurie saugo sutartyje nurodytus vertybinius popierius. Jeigu finansų maklerio įmonė iš investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės priima pavedimus, prieštaraujančius valdymo sutarčiai, už šių veiksmų pasekmes abi įmonės atsako solidariai.

2. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės pagal Vertybinių popierių komisijos patvirtintas taisykles turi tvarkyti apskaitos ir kitus dokumentus, pateikti savo klientams vertybinių popierių sandorius patvirtinančius dokumentus, išrašus iš sąskaitų, ataskaitas apie jų finansinę būklę, rengti metų bei periodines ataskaitas apie savo veiklą bei finansinę būklę.

3. Teikiant profesines konsultacijas ar valdant klientų vertybinių popierių portfelius, investicijų valdymo ir konsultavimo įmonei atstovauja makleris, išlaikęs Vertybinių popierių komisijos organizuotus kvalifikacinius egzaminus arba turintis kitokį šios komisijos pripažintą kvalifikacijos sertifikatą.

4. Investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė privalo saugoti klientų konfidencialią informaciją. Tas pats reikalavimas taikomas investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės makleriams, valdymo organų nariams ir kitiems darbuotojams.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

16 straipsnis. Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų licencijavimas

1. Įmonė gali pradėti verstis finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės veikla tik gavusi Vertybinių popierių komisijos licenciją. Finansų maklerio įmonės bei investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės gali reorganizuotis tik gavusios išankstinį Vertybinių popierių komisijos sutikimą. Vertybinių popierių komisija turi teisę neduoti sutikimo reorganizuoti įmonę, jeigu:

1) po reorganizavimo įmonė netenkintų šiame įstatyme ir Vertybinių popierių komisijos patvirtintose taisyklėse numatytų kapitalo pakankamumo reikalavimų;

2) reorganizavimas kelia grėsmę įmonei patikėtų klientų piniginių lėšų ir vertybinių popierių saugumui.

2. Vertybinių popierių komisijos sprendimas neduoti sutikimo reorganizuoti finansų maklerio įmonę ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonę gali būti apskųstas teismui.

3. Pretendentas gauti finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės licenciją Vertybinių popierių komisijai pateikia paraišką, kurioje turi būti nurodyta:

1) įmonės pavadinimas ir buveinės adresas;

2) įmonės savininkų (akcininkų) vardai ir pavardės, adresai, kapitalo ir balsų dalis bei duomenys apie dalyvavimą kitų įmonių veikloje ir turimą kitų įmonių kapitalo dalį;

3) veikla, kuriai vykdyti norima gauti licenciją;

4) asmenų, atsakingų už paraiškoje nurodytos veiklos organizavimą ir valdymą, vardai ir pavardės, adresai, profesija, kvalifikacija, darbovietės per paskutiniuosius penkerius metus;

5) nuosavas kapitalas ir skolintų lėšų suma, kurią numatoma panaudoti paraiškoje nurodytai veiklai organizuoti, bei skolintų lėšų įgijimo šaltiniai;

6) duomenys apie ankstesnę įmonės veiklą ir priežastys, dėl kurių ši veikla yra nutraukiama;

7) asmenų, pagal šio įstatymo 17 straipsnį turinčių teisę įmonės vardu sudaryti sandorius dėl vertybinių popierių, sąrašas;

8) duomenys apie visų paraiškoje nurodytų asmenų neišnykusį teistumą už nusikaltimus nuosavybei, ūkininkavimo tvarkai, finansams.

4. Prie paraiškos finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės licencijai gauti turi būti pridėtas veiklos planas, apibūdinantis, kaip įmonė ketina organizuoti ir vykdyti savo veiklą, taip pat atskleidžiantis kitus Vertybinių popierių komisijos taisyklėse numatytus duomenis apie įmonę.

5. Vertybinių popierių komisija turi teisę nustatyti reikalavimus dėl šio straipsnio trečiosios dalies 5 punkte numatyto nuosavo kapitalo minimalaus ir skolintų lėšų maksimalaus dydžio, patalpų bei telekomunikacijų įrangos.

6. Vertybinių popierių komisija gali išduoti specializuotas licencijas finansų maklerio įmonėms, suteikiančias teisę vykdyti tik dalį šio įstatymo 12 straipsnyje numatytų funkcijų, taip pat nesuteikti teisės priimti pinigines lėšas, vertybiniams popieriams įsigyti, atidaryti pinigų sąskaitas klientams bei prekiauti naudojantis savo lėšomis. Specializuotos licencijos gali būti išduodamos, jeigu įmonė neatitinka reikalavimų verstis viena ar keliomis 12 straipsnyje numatytomis veiklos rūšimis, arba pačios įmonės prašymu.

7. Vertybinių popierių komisija gali atsisakyti išduoti licenciją, jeigu:

1) pretendento paraiška neatitinka šio straipsnio trečiojoje dalyje numatytų reikalavimų arba joje pateikti ne visi ar tikrovės neatitinkantys duomenys;

2) nuosavas kapitalas, kuriuo disponuoja pretendentas, yra mažesnis už Vertybinių popierių komisijos nustatytą minimumą arba skolintos lėšos yra didesnės už šios komisijos nustatytą maksimumą;

3) pretendento savininkai ar asmenys, tiesiogiai vadovaujantys jo veiklai, turi blogą reputaciją (yra nesąžiningumo ar nuolatinių finansinės drausmės pažeidimų įrodymų, turi nuobaudų dėl nusižengimų naudojantis tarnyba, administracinių nuobaudų už vertybinių popierių rinką reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus, yra bausti už tyčinį bankrotą);

4) bent vienas pretendento savininkas ar darbuotojas yra vertybinių popierių biržos tarnautojas;

5) bent vienam iš pretendento savininkų (akcininkų), valdymo organų narių, administracijos vadovų, maklerių ar jos vyriausiajam finansininkui nėra išnykęs teistumas už nusikaltimus nuosavybei, ūkininkavimo tvarkai, finansams;

6) pretendentas, bent vienas jo savininkas (akcininkas), valdymo organų narys, administracijos vadovas, makleris ar vyriausiasis finansininkas yra šiurkščiai pažeidę vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodeksą.

8. Keičiantis finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės savininkų (akcininkų) sudėčiai, įmonės vadovai iš anksto turi informuoti Vertybinių popierių komisiją.

9. Apie sutikimą ar atsisakymą išduoti licenciją Vertybinių popierių komisija turi informuoti pareiškėją per 3 mėnesius nuo visų dokumentų ir duomenų pateikimo. Vertybinių popierių komisija turi teisę reikalauti, kad pareiškėjas pateiktų papildomų duomenų ar paaiškinimų. Šiuo atveju paraiškos nagrinėjimo terminas skaičiuojamas nuo paskutinių dokumentų ar duomenų pateikimo. Atsisakymas išduoti licenciją turi būti motyvuotas raštu ir gali būti apskųstas teismui.

10. Komercinis bankas įgyja teisę vykdyti vertybinių popierių operacijas pagal Lietuvos banko išduotą licenciją. Lietuvos bankas, išduodamas banko licenciją komerciniam bankui, apriboja vertybinių popierių operacijas, jeigu komercinis bankas nepateikia Vertybinių popierių komisijos išvados apie jo pasirengimą šiai veiklai.

17 straipsnis. Makleriai

1. Makleriu gali būti fizinis asmuo, turintis Vertybinių popierių komisijos išduotą licenciją. Vertybinių popierių komisija gali išduoti generalinę licenciją, suteikiančią teisę vykdyti visas numatytas finansų maklerių operacijas, arba specializuotą licenciją, suteikiančią teisę vykdyti vieną ar kelias numatytas maklerių operacijas.

2. Asmuo, pretenduojantis gauti maklerio licenciją, turi išlaikyti Vertybinių popierių komisijos organizuojamus egzaminus ar pateikti šiai komisijai jos pripažintą kvalifikacijos sertifikatą. Vertybinių popierių komisija turi teisę nustatyti pretendentams išsimokslinimo ir profesinius reikalavimus.

3. Vertybinių popierių komisija periodiškai, bet ne dažniau kaip kartą per metus turi teisę surengti maklerių peratestavimą. Maklerio peratestavimo pagrindas gali būti pasitvirtinę jo klientų skundai, taip pat institucijų, pagal šį įstatymą įgaliotų tikrinti vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų veiklą, ataskaitos, išvados ar kiti dokumentai, patvirtinantys nepakankamą maklerio kvalifikaciją. Pagal peratestavimo rezultatus gali būti mažinama funkcijų, kurias turi teisę atlikti makleris, o jeigu nustatoma, kad makleris visiškai prarado kvalifikaciją, - panaikinama jo licencija.

4. Makleriai savo veikloje privalo vadovautis šiuo bei kitais Lietuvos Respublikos įstatymais ir teisės norminiais aktais bei Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodeksu. Viešosios apyvartos tarpininko vadovai ir darbuotojai privalo pranešti viešosios apyvartos tarpininko administracijos vadovui apie kiekvieną savo vardu sudarytą sandorį dėl vertybinių popierių ne vėliau kaip kitą darbo dieną po jo sudarymo, o viešosios apyvartos tarpininko administracijos vadovas privalo užtikrinti, kad tokie sandoriai būtų registruojami atskiroje registracijos knygoje ir nurodoma kiekvieno tokio sandorio rūšis, sudarymo data, pagal sandorį perleidžiamų vertybinių popierių rūšis, klasė ir skaičius, sandorio suma ir atsiskaitymo forma. Vertybinių popierių komisija gali nustatyti papildomus reikalavimus, kokie įrašai daromi toje registracijos knygoje, ir reikalauti papildomos informacijos apie maklerių savo vardu sudarytus sandorius dėl vertybinių popierių.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

18 straipsnis. Licencijos galiojimo sustabdymas ir panaikinimas

1. Vertybinių popierių komisija turi teisę panaikinti finansų maklerio įmonei, investicijų valdymo ir konsultavimo įmonei ar makleriui išduotą licenciją, jeigu licencijos savininkas:

1) pats raštu kreipiasi dėl licencijos panaikinimo;

2) per 12 mėnesių nepradeda ja naudotis ar daugiau kaip 12 mėnesių nutraukia savo veiklą;

3) įgijo licenciją pateikęs klaidingą informaciją ar kitais neteisėtais būdais;

4) nebetenkina sąlygų, kuriomis remiantis licencija jam buvo išduota;

5) nebetenkina jam nustatytų minimalaus nuosavo kapitalo bei kapitalo pakankamumo reikalavimų, nebegali įvykdyti savo prievolių kreditoriams ir ypač jeigu dėl to iškyla grėsmė jam patikėto turto saugumui;

6) šiurkščiai pažeidžia vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodeksą;

7) nuslėpė informaciją apie teistumą už šio įstatymo 16 straipsnio septintosios dalies 5 punkte nurodytas veikas;

8) nesilaiko šio įstatymo ar Vertybinių popierių komisijos priimtų taisyklių ir kitų sprendimų.

2. Licencijos panaikinimas įsigalioja iškart po sprendimo ją panaikinti paskelbimo, nepaisant to, ar jis yra ginčijamas, ar ne.

3. Vertybinių popierių komisija gali sustabdyti licencijos galiojimą, jeigu finansų maklerio įmonė ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė, jos makleris ar kitas darbuotojas pažeidžia šį įstatymą ar kitus vertybinių popierių apyvartą reglamentuojančius teisės aktus. Licencijos galiojimas sustabdomas ne ilgiau kaip 3 mėnesiams. Per šį laiką Vertybinių popierių komisija išsprendžia klausimą dėl licencijos galiojimo atnaujinimo ar jos panaikinimo. Licencijos galiojimo sustabdymo laikotarpiu gali būti įšaldomos įmonės sąskaitos.

4. Prieš priimdama sprendimą panaikinti ar sustabdyti licencijos galiojimą, Vertybinių popierių komisija turi informuoti įmonę ar maklerį, kurių atžvilgiu toks sprendimas gali būti priimtas, ir sudaryti jiems sąlygas pasiaiškinti.

5. Panaikinus maklerio licenciją ar sustabdžius jos galiojimą, makleris netenka teisės tęsti savo profesinę veiklą. Maklerio licencijos panaikinimas ar jos galiojimo sustabdymas sąlygoja finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės, kurioje šis makleris dirba, licencijos panaikinimą ar jos galiojimo sustabdymą tik tuo atveju, jeigu įmonė nebeatitinka sąlygų, pagal kurias licencija jai buvo išduota.

6. Laikotarpiui, kai finansų maklerio įmonės ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės licencijos galiojimas sustabdytas, Vertybinių popierių komisija turi teisę paskirti administratorių jos veiklai prižiūrėti. Paskyrus administratorių, įmonės vadovai ir makleriai turi gauti jo sutikimą dėl kiekvieno su įmonės veikla susijusio sprendimo. Kitas administratoriaus teises ir pareigas nustato Vertybinių popierių komisija.

7. Panaikinus licenciją, finansų maklerio įmonė ar investicijų valdymo ir konsultavimo įmonė likviduojama arba reorganizuojama pagal atitinkamos rūšies įmonių likvidavimą ar reorganizavimą reglamentuojančius įstatymus ir licencijos panaikinimo atveju Vertybinių popierių komisijos nustatytas klientų vertybinių popierių ir pinigų sąskaitų tvarkymo taisykles. Apie licencijos panaikinimą Vertybinių popierių komisija praneša atitinkamam įmonių registro tvarkytojui ir paskelbia "Valstybės žiniose".

8. Šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytos priežastys yra pagrindas Lietuvos bankui taikyti poveikio priemones komerciniams bankams. Poveikio priemonės taikomos paties Lietuvos banko ar Vertybinių popierių komisijos iniciatyva. Poveikio priemonės, kurios buvo taikytos dėl šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytų priežasčių, gali būti atšauktos tik turint Vertybinių popierių komisijos sutikimą. Taikydamas poveikio priemones, Lietuvos bankas turi laikytis šio straipsnio ketvirtojoje dalyje numatytų procedūrų.

19 straipsnis. Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacija

1. Finansų maklerio įmonės bei investicijų valdymo ir konsultavimo įmonės gali jungtis į vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacijas.

2. Pagrindiniai asociacijos, kaip savireguliacijos institucijos, tikslai turi būti šie:

1) išreikšti asociacijai priklausančių vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų požiūrį į vertybinių popierių rinkos funkcionavimo problemas;

2) parengti asociacijai priklausančių vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodeksą ir prižiūrėti, kaip jo laikomasi;

3) taikyti nariams asociacijos įstatuose numatytas sankcijas už vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodekse numatytų taisyklių nesilaikymą.

3. Narystės asociacijoje tvarką ir sąlygas apibrėžia jos įstatai. Asociacijos įstatai ir bet kokie jų pakeitimai iki jų įregistravimo turi būti suderinti su Vertybinių popierių komisija.

4. Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacija kartu su įstatais turi parengti ir pateikti Vertybinių popierių komisijai suderinti savo narių etikos kodeksą. Naujai kuriama asociacija gali nerengti etikos kodekso, jeigu ji priima sprendimą pripažinti ir laikytis jau veikiančios asociacijos narių etikos kodekso. Neasocijuotiems viešosios vertybinių popierių apyvartos tarpininkams etikos kodeksą parengia ir tvirtina Vertybinių popierių komisija.

5. Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacija gali nustatyti pinigines sankcijas už vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų etikos kodekso ar asociacijos įstatų pažeidimus. Apie tokius pažeidimus asociacija turi informuoti Vertybinių popierių komisiją.

PENKTASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ BIRŽA

20 straipsnis. Vertybinių popierių biržos samprata ir paskirtis

1. Verstis vertybinių popierių biržos veikla turi teisę tik vertybinių popierių birža, turinti Vertybinių popierių komisijos leidimą.

2. Vertybinių popierių birža yra Lietuvos Respublikoje įregistruota tik vertybinių popierių biržos veikla besiverčianti akcinė bendrovė. Jos veiklai reglamentuoti taikomos Lietuvos Respublikos akcinių bendrovių įstatymo nuostatos tiek, kiek jos neprieštarauja šiam įstatymui. Jos paskirtis:

1) koncentruoti vertybinių popierių paklausą bei pasiūlą;

2) organizuoti pirminę viešąją apyvartą bei prekybą vertybiniais popieriais, jų įtraukimą į prekybos sąrašus, kotiravimą, saugų ir efektyvų sandorių sudarymą bei atsiskaitymus;

3) skatinti sąžiningą prekybą vertybiniais popieriais ir užkirsti kelią manipuliavimui kaina bei kitiems nesąžiningiems veiksmams;

4) skleisti unifikuotą informaciją, leidžiančią įvertinti biržoje kotiruojamus vertybinius popierius, bei leisti oficialų biuletenį, kuriame kartu su biržos kainomis pateikiama informacija apie emitentus, kurių vertybiniai popieriai yra prekybos sąrašuose;

5) vykdyti apibendrintus vertybinių popierių rinkos tyrimus ir skelbti jų rezultatus.

3. Birža gali išleisti tik paprastąsias vardines akcijas. Biržos pavadinime turi būti žodžiai “vertybinių popierių birža” arba šių žodžių santrumpa - VPB.

4. Vertybinių popierių biržos akcininkas, išskyrus Finansų ministeriją ir Lietuvos banką, negali turėti daugiau kaip 5 procentų balsų biržos akcininkų susirinkime.

5. Vertybinių popierių birža neturi teisės įsigyti savo vardu vertybinių popierių, išskyrus atvejus, kai:

1) emitentas, kurio akcijų įsigyja birža, vykdo biržos prekybos taisyklėse numatytas prekybos, atsiskaitymų ar kitas su biržos paskirtimi tiesiogiai susijusias funkcijas ir jo vertybinių popierių nėra biržos prekybos sąrašuose;

2) birža investuoja laikinai laisvas savo lėšas į valstybės vardu išleidžiamus vertybinius popierius, įsigydama jų pirminės apyvartos metu ir laikydama šiuos vertybinius popierius iki išpirkimo termino;

3) yra panaudojamos biržos garantinio fondo lėšos pagal Vertybinių popierių komisijos patvirtintas taisykles.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

21 straipsnis. Vertybinių popierių biržos steigimas ir registravimas

1. Vertybinių popierių biržos gali būti steigiamos tik Vyriausybės sprendimu.

2. Vertybinių popierių biržos steigėjais gali būti fiziniai ir juridiniai asmenys, notarine tvarka sudarę steigimo sutartį.

3. Vertybinių popierių birža negali pradėti ir vykdyti savo veiklos, jeigu neturi Vertybinių popierių komisijos leidimo ir nėra įregistruota šioje komisijoje pagal šį įstatymą ir poįstatyminius aktus, reglamentuojančius Vertybinių popierių biržų registravimo tvarką. Vertybinių popierių birža gali būti reorganizuota ar likviduota tik gavusi išankstinį Vertybinių popierių komisijos sutikimą.

4. Norintys gauti leidimą steigti biržą jos steigėjai Vertybinių popierių komisijai turi pateikti:

1) paraišką, kurioje nurodomas biržos steigimo tikslas, pavadinimas, buveinė, duomenys apie steigėjus ir kitus už biržos steigimą ir jos veiklą atsakingus asmenis;

2) steigimo sutartį;

3) biržos veiklos ekonominį, finansinį ir techninį pagrindimą (veiklos planą);

4) biržos įstatus;

5) biržos prekybos taisykles;

6) ne mažiau kaip 10 finansų maklerio įmonių įsipareigojimą veikti steigiamoje vertybinių popierių biržoje.

5. Vertybinių popierių biržos įstatuose turi būti nurodyti šie duomenys:

1) biržos pavadinimas ir buveinės adresas;

2) biržos įstatinis kapitalas ir jo struktūra;

3) prekybos taisyklių keitimo procedūra;

4) biržos valdymo struktūra;

5) biržos akcininkų susirinkimo kompetencija, susirinkimo sušaukimo, sprendimų priėmimo procedūra bei jų negaliojimo sąlygos;

6) biržos valdybos sudarymo tvarka, atstovavimo principai ir jos funkcijų apibrėžimai;

7) biržos pajamos ir jų paskirstymo tvarka;

8) biržos veikimo terminas, likvidavimo sąlygos ir tvarka.

6. Vertybinių popierių biržos prekybos taisyklės turi nustatyti:

1) vertybinių popierių įtraukimo į biržos prekybos sąrašus principus;

2) dėl biržos sandorių kylančių ginčų sprendimo būdus ir procedūrą;

3) biržoje sudaromų sandorių rūšis;

4) prekybos vertybiniais popieriais biržoje tvarką;

5) vertybinių popierių įtraukimo į oficialųjį prekybos sąrašą bei išbraukimo iš šio sąrašo tvarką ir sąlygas;

6) biržos prekybos sesijų organizavimo dienas ir valandas;

7) reikalavimus viešosios apyvartos tarpininkams, norintiems tapti biržos nariais, biržos narių teises ir pareigas, teisės dalyvauti biržos prekyboje sustabdymo, pašalinimo iš narių tvarką ir sąlygas, atsakomybę už pareigų nevykdymą;

8) vertybinių popierių kainos nustatymo ir paskelbimo tvarką;

9) biržos informacinę sistemą;

10) biržos sandorių apskaitos ir atsiskaitymų sistemą.

7. Vertybinių popierių komisija, gavusi visus reikiamus dokumentus, per 3 mėnesius privalo išduoti leidimą steigti biržą arba raštu pateikti jos steigėjams motyvuotą atsisakymą. Vertybinių popierių komisija gali pareikalauti, kad vertybinių popierių biržos steigėjai pateiktų papildomą informaciją ar paaiškintų jau pateiktus duomenis. Šiuo atveju 3 mėnesių laikotarpis pradedamas skaičiuoti iš naujo nuo atitinkamų duomenų ar paaiškinimų pateikimo.

8. Vertybinių popierių komisija atsisako išduoti leidimą steigti biržą, jeigu:

1) biržos įstatai, steigimo sutartis ar kiti pateikti dokumentai prieštarauja Lietuvos Respublikos įstatymams, Vyriausybės ar Vertybinių popierių komisijos sprendimams;

2) pateiktuose dokumentuose nurodyta neteisinga informacija;

3) pateiktas biržos veiklos ekonominis pagrindimas yra nepakankamas, kad birža tinkamai vykdytų savo funkcijas;

4) biržos prekybos taisyklės neatitinka Vertybinių popierių komisijos reikalavimų.

9. Vertybinių popierių komisija, išduodama leidimą steigti biržą, kartu įregistruoja biržos įstatus. Biržos įstatų ir prekybos taisyklių pakeitimai ar papildymai įsigalioja nuo jų įregistravimo Vertybinių popierių komisijoje.

10. Biržos valdyba pateikia komisijai paraišką biržai įregistruoti po to, kai:

1) visos pasirašytos akcijos yra apmokėtos;

2) įvyko steigiamasis akcininkų susirinkimas;

3) valdyba gali disponuoti lėšomis, gautomis už įnašus.

11. Kartu su paraiška biržai įregistruoti pateikiami šie dokumentai:

1) biržos steigimo ataskaita ir biržos revizijos komisijos išvados apie šią ataskaitą;

2) dokumentai apie biržos nuomojamas ar nuosavybės teise valdomas patalpas (pastatus).

12. Biržą atsisakoma įregistruoti, jeigu:

1) pažeista biržos steigimo tvarka;

2) ataskaitoje apie biržos steigimą yra ne visa arba klaidinga informacija;

3) nepiniginių (turtinių) įnašų įvertinimas neatitinka šių įnašų tikrosios vertės;

4) nepateikti šiame įstatyme nurodyti dokumentai.

13. Biržos steigėjai arba valdyba, pašalinę dvyliktojoje dalyje nurodytas priežastis, trukdžiusias įregistruoti biržą, turi teisę dar kartą kreiptis į Vertybinių popierių komisiją dėl įregistravimo. Ginčus dėl biržos įregistravimo nagrinėja teismas.

14. Vertybinių popierių birža įgyja juridinio asmens teises nuo jos įregistravimo dienos.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

22 straipsnis. Vertybinių popierių biržos akcininkai ir nariai

1. Vertybinių popierių biržos akcininkų teises ir pareigas, nenustatytas šiame įstatyme, reglamentuoja Lietuvos Respublikos akcinių bendrovių įstatymas ir Vertybinių popierių biržos įstatai.

2. Vertybinių popierių biržos akcininkai, gavę Vertybinių popierių komisijos licenciją ir įvykdę kitas biržos prekybos taisyklėse numatytas sąlygas, tampa vertybinių popierių biržos nariais ir įgyja teisę dalyvauti biržos prekyboje.

3. Vertybinių popierių biržos narių teises ir pareigas, taip pat atsakomybę už šių pareigų nevykdymą ar netinkamą vykdymą numato vertybinių popierių biržos prekybos taisyklės. Biržos nariui, pažeidusiam vertybinių popierių biržos prekybos taisykles, taip pat gali būti pritaikyta ir šiame įstatyme numatyta atsakomybė. Vertybinių popierių biržos narys, įgyvendindamas savo teises ir vykdydamas savo pareigas biržoje, privalo laikytis šio įstatymo bei biržos prekybos taisyklių.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

23 straipsnis. Vertybinių popierių biržos valdymas

1. Vertybinių popierių biržos valdymas organizuojamas pagal Akcinių bendrovių įstatymą, atsižvelgiant į šiame įstatyme numatytus ypatumus.

2. Vertybinių popierių biržoje privalo būti sudarytos stebėtojų taryba ir valdyba. Stebėtojų tarybos funkcijas vertybinių popierių biržoje atlieka biržos taryba. Biržos taryba sudaroma laikantis šių proporcijų:

1) 1/3 - emitentų, investitorių, jų susivienijimų (asociacijų, konfederacijų ir pan.) pasiūlyti asmenys, neturintys nuosavybės ar darbo santykių su vertybinių popierių biržos nariais;

2) ne mažiau kaip 1/3 - biržos narių pasiūlyti asmenys.

3. Vertybinių popierių komisijos įgaliotas atstovas turi teisę dalyvauti biržos tarybos ir valdybos posėdžiuose su patariamuoju balsu.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

24 straipsnis. Vertybinių popierių biržos įstatinis kapitalas ir rezervai

1. Biržos įstatinis kapitalas formuojamas iš jos steigėjų ir akcininkų piniginių ir nepiniginių (turtinių) įnašų.

2. Įstatinio kapitalo dydis nustatomas biržos įstatuose. Minimalų biržos įstatinio kapitalo dydį ir minimalią vienos akcijos nominalią vertę nustato Vertybinių popierių komisija.

3. Biržos pelno paskirstymas nustatomas biržos įstatuose. Ne mažiau kaip 50 procentų grynojo pelno skiriama privalomajam rezervui, naudojamam nuostoliams padengti, ir pelno rezervui, naudojamam ilgalaikiam turtui įsigyti, biržos veiklai plėsti ir tobulinti. Ne daugiau kaip 30 procentų grynojo pelno skiriama dividendams ir kitiems tikslams. Ne daugiau kaip 20 procentų grynojo pelno skiriama metiniams išmokėjimams (tantjemoms) valdybos ir tarybos nariams, darbuotojų premijoms.

4. Bet koks įstatinio kapitalo pakeitimas galimas tik turint Vertybinių popierių komisijos leidimą.

5. Biržos įstatinis kapitalas laikomas padidintu, visiškai apmokėjus akcijas ir atitinkamai jį įregistravus Vertybinių popierių komisijoje.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

25 straipsnis. Vertybinių popierių biržos pajamos

1. Biržos veiklos pajamas gali sudaryti:

1) komisinė įmoka už biržoje registruojamus sandorius;

2) metinė įmoka už dalyvavimą biržos prekyboje;

3) vertybinių popierių įtraukimo į prekybos sąrašus įmoka bei metinė įmoka už vertybinių popierių kotiravimą;

4) įmoka už vertybinių popierių rinkos dalyvių mokymą;

5) įmoka už darbo vietų įrengimą ir naudojimąsi jomis;

6) įmoka už informacines ir ryšių paslaugas;

7) įmoka už leidimą lankytis biržoje be teisės dalyvauti biržos prekyboje;

8) pajamos iš leidybos ir reklaminės veiklos, susijusios su vertybiniais popieriais.

2. Konkrečius šio straipsnio pirmosios dalies 1-3 punktuose numatytų įmokų ir rinkliavų dydžius nustato biržos valdyba, iš anksto (iki jų įsigaliojimo) suderinusi su Vertybinių popierių komisija.

3. Kitų šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytų įmokų ir rinkliavų dydžius už biržos teikiamas paslaugas nustato biržos valdyba.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

26 straipsnis. Prekyba vertybiniais popieriais vertybinių popierių biržoje

1. Prekyba vertybiniais popieriais vertybinių popierių biržoje vyksta pagal šio įstatymo 21 straipsnyje nurodytas prekybos taisykles, kurias biržos teikimu tvirtina Vertybinių popierių komisija.

2. Vertybinių popierių biržoje gali būti sudaromi oficialusis, einamasis ir kiti prekybos sąrašai. Einamojo ir kitų prekybos sąrašų sudarymo ir valdymo tvarka, prekybos vertybiniais popieriais sustabdymo sąlygos bei vertybinių popierių išbraukimo iš sąrašų tvarka ir sąlygos nustatomos vertybinių popierių biržos prekybos taisyklėse.

3. Visi Vertybinių popierių komisijoje įregistruoti vertybiniai popieriai, skirti viešajai apyvartai, gali būti įtraukti į vertybinių popierių biržos prekybos sąrašus pagal biržos prekybos taisyklėse nustatytus reikalavimus. Emitentas, kurio vertybiniai popieriai yra biržos prekybos sąrašuose, šios biržos nustatyta tvarka ir laiku turi pateikti jai kituose šio įstatymo straipsniuose numatytą informaciją.

4. Vertybinių popierių birža privalo sudaryti sąlygas prekiauti biržoje visais atskaitingų emitentų vertybiniais popieriais, skirtais viešajai apyvartai.

5. Vertybiniai popieriai įtraukiami į vertybinių popierių biržos oficialųjį prekybos sąrašą biržos valdybos sprendimu pagal emitento ar jo įgaliotos finansų maklerio įmonės paraišką. Prie paraiškos turi būti pridėti prospektas, paskutinis metų prospektas-ataskaita, visos einamųjų metų periodinės ataskaitos bei kita biržos prekybos taisyklėse numatyta informacija.

6. Vertybinių popierių birža turi nustatyti reikalavimus, kuriuos privalo tenkinti emitentas, kad jo vertybiniai popieriai būtų įtraukti į oficialųjį prekybos sąrašą. Į šį sąrašą gali būti įtraukti tik visiškai apmokėti, be perleidimo teisių apribojimų vertybiniai popieriai. Kiti reikalavimai nustatomi biržos prekybos taisyklėse, tačiau jie negali būti mažesni negu šiame įstatyme nustatyti atskaitingiems emitentams.

7. Vertybinių popierių įtraukimas į oficialųjį biržos prekybos sąrašą nebegalioja, jeigu šie vertybiniai popieriai nepateikiami parduoti per 3 mėnesius nuo nutarimo juos įtraukti į šį sąrašą priėmimo. Šiuo atveju emitentas turi teisę antrą kartą kreiptis į biržos valdybą dėl vertybinių popierių įtraukimo į oficialųjį biržos prekybos sąrašą.

8. Vertybinių popierių birža gali ne daugiau kaip 3 mėnesiams sustabdyti prekybą oficialiajame prekybos sąraše esančiais vertybiniais popieriais, jeigu:

1) daugiau kaip 6 mėnesius biržoje nevyksta prekyba šiais vertybiniais popieriais;

2) vertybinių popierių emitentas ar patys vertybiniai popieriai nebeatitinka oficialiojo prekybos sąrašo reikalavimų;

3) prekybos sustabdymas yra būtinas norint apsaugoti investitorių interesus;

4) to reikalauja Vertybinių popierių komisija;

5) emitentas nesilaiko biržos prekybos taisyklėse nustatytų reikalavimų;

6) to prašo šių vertybinių popierių emitentas dėl priežasčių, numatytų biržos prekybos taisyklėse.

9. Sustabdžiusi prekybą kai kuriais vertybiniais popieriais, vertybinių popierių birža turi nedelsdama, tą pačią dieną, apie tai pranešti Vertybinių popierių komisijai ir emitentui. Jeigu per 3 mėnesius nuo prekybos sustabdymo šį sprendimą sąlygojusios priežastys nepašalinamos, vertybinių popierių birža turi teisę išbraukti vertybinius popierius iš oficialiojo prekybos sąrašo.

10. Vertybinių popierių birža turi skelbti bendrą kiekvienos prekybos vertybiniais popieriais dienos prekybos apimtį ir vertybinių popierių, kuriais buvo prekiaujama, prekybos apimtį ir kainas.

11. Vertybinių popierių birža turi informuoti Vertybinių popierių komisiją apie:

1) biržoje sudarytus sandorius dėl vertybinių popierių;

2) neįvykdytus pavedimus;

3) vertybinių popierių įtraukimą į biržos prekybos sąrašus ar jų išbraukimą iš šių sąrašų.

12. Vienuoliktojoje dalyje numatytos informacijos pateikimo tvarką nustato Vertybinių popierių komisija.

13. Siekiant dirbtinai mažinti ar didinti vertybinių popierių rinkos kainą, paskatinti kitus asmenis pirkti ar parduoti vertybinius popierius arba siekiant sudaryti aktyvios prekybos vertybiniais popieriais įvaizdį, draudžiama atlikti šiuos veiksmus:

1) perleisti ar įsigyti vertybinius popierius;

2) skleisti tikrovės neatitinkančią ar neišsamią (klaidinančią) informaciją apie emitentą, jo vadovus, emitento vykdomą ar numatomą vykdyti veiklą, finansinę padėtį, dėl jo vertybinių popierių perleidimo sudarytus ar tariamai sudarytus sandorius.

14. Vertybinių popierių birža turi teisę gauti informaciją apie biržos narių finansinę-ūkinę veiklą, tikrinti, kaip vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkai, veikiantys biržoje, laikosi biržos prekybos taisyklėse ir kituose biržos norminiuose aktuose nustatytų reikalavimų, ir taikyti savo prekybos taisyklėse numatytas sankcijas už padarytus pažeidimus.

15. Vertybinių popierių biržos valdybos, tarybos, revizijos komisijos nariai, arbitražo darbuotojai, taip pat visi biržos tarnautojai neturi teisės be specialaus biržos valdybos įgaliojimo atskleisti konfidencialios informacijos, kurią jie sužino dirbdami biržoje.

16. Ketindama sudaryti sandorį vertybinių popierių biržoje, finansų maklerio įmonė turi pateikti pavedimą ir garantuoti vertybinių popierių apmokėjimą ar pateikimą kitai sandorio šaliai.

17. Vertybinių popierių birža turi sudaryti garantinį fondą, kuris padėtų ištaisyti padėtį, jeigu viena ar kelios finansų maklerio įmonės nesugeba įvykdyti įsipareigojimų. Garantinis fondas formuojamas iš biržos narių įnašų. Garantinio fondo formavimo ir naudojimo taisykles tvirtina Vertybinių popierių komisija. Garantinio fondo lėšos negali būti naudojamos biržos einamosioms išlaidoms finansuoti. Vertybinių popierių komisija turi teisę nustatyti minimalius garantinio fondo dydžio ir jo veiklos reikalavimus.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

27 straipsnis. Vertybinių popierių biržos reorganizavimas ir likvidavimas

1. Vertybinių popierių birža reorganizuojama arba likviduojama Lietuvos Respublikos įstatymų, šio įstatymo ir biržos įstatų nustatyta tvarka.

2. Vertybinių popierių birža likviduojama, jeigu:

1) akcininkų susirinkimas 2/3 visų narių balsų dauguma ir gavęs išankstinį Vertybinių popierių komisijos sutikimą priima sprendimą likviduoti biržą;

2) Vertybinių popierių komisija panaikina leidimą verstis vertybinių popierių biržos veikla;

3) teismas priima sprendimą likviduoti biržą.

3. Sustabdydama savo veiklą, vertybinių popierių birža turi nedelsdama pranešti apie tai Vertybinių popierių komisijai. Šio straipsnio antrosios dalies 2 punkte nurodytu atveju Vertybinių popierių komisija priima nutarimą likviduoti biržą ir skiria likvidatorių. Likvidavimo procedūra atliekama biržos sąskaita.

4. Atsiskaičius su kreditoriais ir sumokėjus visus mokesčius, likviduojamos vertybinių popierių biržos turtas proporcingai padalijamas jos akcininkams.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ APSKAITA

28 straipsnis. Vertybinių popierių forma ir apskaita

1. Emitentas savo išleistoms akcijoms, kurios įregistruotos Vertybinių popierių komisijoje, privalo atidaryti sąskaitą Lietuvos centriniame vertybinių popierių depozitoriume (toliau - Centrinis depozitoriumas) ne vėliau kaip per 5 darbo dienas po įstatinio kapitalo, jo padidėjimo ar sumažėjimo įregistravimo įmonių rejestre. Kitiems vertybiniams popieriams sąskaitos Centriniame depozitoriume turi būti atidarytos ne vėliau kaip per 5 darbo dienas po vertybinių popierių įregistravimo Vertybinių popierių komisijoje. Visi vertybiniai popieriai, kurie gali būti viešosios apyvartos objektais, taip pat kai vyksta pirminė vertybinių popierių viešoji apyvarta biržoje, fiksuojami įrašais asmeninėse vertybinių popierių sąskaitose, atidaromose vertybinių popierių savininkų vardu. Įrašas vertybinių popierių sąskaitoje yra tiesioginis nuosavybės teisės į jame nurodytus vertybinius popierius įrodymas. Vertybinių popierių sąskaitos gali būti tvarkomos popieriuje arba kompiuteriniu būdu.

2. Vertybinių popierių asmenines sąskaitas turi teisę atidaryti ir tvarkyti viešosios apyvartos tarpininkai (finansų maklerio įmonės arba bankai) - Centrinio depozitoriumo, veikiančio šio įstatymo 29 straipsnyje nustatyta tvarka, dalyviai. Vertybinių popierių asmeninės sąskaitos Vertybinių popierių komisijos nustatyta tvarka gali būti atidarytos ir tvarkomos Centriniame depozitoriume. Viešosios apyvartos tarpininkai, atidarantys ir tvarkantys vertybinių popierių asmenines sąskaitas, toliau vadinami sąskaitų tvarkytojais.

3. Emitentas privalo perduoti savo išleistų vertybinių popierių asmeninių sąskaitų tvarkymą sąskaitų tvarkytojams per šio straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą. Tokiai sutarčiai sudaryti investitorių sutikimas nebūtinas. Centrinis depozitoriumas praneša Vertybinių popierių komisijai šios nustatyta tvarka apie emitentų, išleidusių vertybinius popierius, įgaliotus šių vertybinių popierių sąskaitų tvarkytojus. Emitento įgaliotas sąskaitų tvarkytojas privalo atidaryti emitento išleistų vertybinių popierių asmenines sąskaitas kiekvienam investitoriui, kuris nėra raštu pareiškęs emitentui, kad perduoda sąskaitos tvarkymą kitam viešosios apyvartos tarpininkui.

4. Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkai gali atidaryti ir tvarkyti asmenines vertybinių popierių sąskaitas tik sudarę rašytines sutartis su investitoriais, išskyrus šio straipsnio trečiojoje dalyje numatytą atvejį. Viešosios apyvartos tarpininkas gali apsiriboti tik kai kurių emitentų ar kai kurių vertybinių popierių rūšių sąskaitų tvarkymu. Apie tokį sprendimą viešosios apyvartos tarpininkas turi raštu pranešti Vertybinių popierių komisijai ir Centriniam depozitoriumui. Viešosios apyvartos tarpininkams draudžiama atsisakyti atidaryti ir tvarkyti jų veiklos sričiai priklausančių vertybinių popierių asmenines sąskaitas.

5. Investitorius savo vertybinių popierių asmeninių sąskaitų tvarkytoju gali pasirinkti vieną ar kelis vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkus.

6. Emitentas turi teisę bet kada pareikalauti, kad viešosios apyvartos tarpininkai, tvarkantys jo išleistų vardinių vertybinių popierių sąskaitas pagal sutartis su investitoriais, pateiktų jam šių vertybinių popierių savininkų sąrašus. Ši teisė įgyvendinama pateikiant paklausimą Centriniam depozitoriumui.

7. Kiekvienoje vertybinių popierių sąskaitoje, atidarytoje vertybinių popierių savininko vardu, turi būti nurodyta:

1) vertybinių popierių sąskaitą atidariusio sąskaitų tvarkytojo pavadinimas ir adresas;

2) vertybinių popierių sąskaitos numeris;

3) sąskaitoje esančių vertybinių popierių skaičius;

4) vertybinių popierių klasė, rūšis ir išleidimo į apyvartą data;

5) vertybinių popierių emitento vardas, pavardė (įmonės pavadinimas) ir adresas;

6) vertybinių popierių nominali vertė;

7) vertybinių popierių savininko vardas, pavardė (įmonės pavadinimas) ir adresas;

8) apribojimai, taikomi vertybinių popierių suteikiamų teisių perleidimui;

9) vertybinių popierių sąskaitos atidarymo vieta ir laikas;

10) Centrinio depozitoriumo suteiktas vertybinio popieriaus kodas.

8. Vertybinių popierių sąskaitų tvarkytojas sąskaitos savininkui privalo raštu pranešti apie bet kokį pasikeitimą jo sąskaitoje, jeigu ko kita nenumato tarp jų sudaryta sutartis. Pasibaigus kalendoriniams metams, vertybinių popierių sąskaitų tvarkytojai per 15 dienų kiekvienam sąskaitos savininkui privalo pateikti ataskaitą apie vertybinių popierių sąskaitos būklę paskutinės praėjusių metų dienos pabaigoje. Dokumentai, išduoti pagal įrašus vertybinių popierių sąskaitose, nelaikomi vertybiniais popieriais ir negali būti viešosios apyvartos objektais.

9. Sąskaitų tvarkytojo vardu tvarkyti investitorių vertybinių popierių sąskaitas turi teisę tik raštu įgalioti jo darbuotojai. Tokių asmenų sąrašą kiekvienas sąskaitų tvarkytojas turi pateikti Centriniam depozitoriumui. Keisti investitoriaus vertybinių popierių sąskaitos turinį turi teisę tik ją tvarkantis sąskaitų tvarkytojo įgaliotas darbuotojas.

10. Sąskaitų tvarkytojo vadovai ir darbuotojai privalo užtikrinti informacijos, kurią jie sužinojo tvarkydami investitorių sąskaitas, konfidencialumą, išskyrus atvejus, kai pagal šį ar kitus įstatymus jie yra įpareigoti suteikti tokią informaciją.

11. Vertybinių popierių sąskaitos tvarkomos pagal dvejybinio buhalterinio įrašo principą. Vertybinių popierių sąskaitų tvarkytojai turi tvarkyti suvestinį operacijų žurnalą, kuriame chronologine tvarka nurodomi visi sandoriai, susiję su atitinkamose sąskaitose esančiais vertybiniais popieriais, ir kitos operacijos, turinčios įtakos sąskaitos būklei. Kiekvienos emisijos vertybinių popierių apskaitai naudojami atskirų suvestinio operacijų žurnalo skyriai arba atskiras žurnalas. Detalias vertybinių popierių apskaitos taisykles tvirtina Vertybinių popierių komisija.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. VIII-1839, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.61-1837 (00.07.26)

29 straipsnis. Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas

1. Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas yra akcinė bendrovė, kurios pagrindinis tikslas - vykdyti bendrąją vertybinių popierių apskaitą, rengti ir diegti apskaitos sistemas sąskaitų tvarkytojams, jas aptarnauti ir prižiūrėti. Centrinis depozitoriumas veikia pagal šį įstatymą ir jo akcininkų susirinkimo patvirtintus įstatus. Lietuvos Respublikos akcinių bendrovių įstatymo nuostatos Centriniam depozitoriumui taikomos tiek, kiek neprieštarauja šiam įstatymui.

2. Centrinio depozitoriumo steigėjai yra Finansų ministerija, Lietuvos bankas ir Nacionalinė vertybinių popierių birža. Centrinio depozitoriumo steigėjai turi sudaryti sąlygas tapti jo akcininkėmis visoms šio įstatymo nustatyta tvarka įsteigtoms vertybinių popierių biržoms, tačiau Finansų ministerijos ir Lietuvos banko turimos akcijos turi suteikti ne mažiau kaip 51 procentą balsų Centrinio depozitoriumo akcininkų susirinkime. Centrinis depozitoriumas gali išleisti tik paprastąsias vardines akcijas. Centrinio depozitoriumo pelno paskirstymas nustatomas jo įstatuose. Ne mažiau kaip 50 procentų grynojo pelno skiriama privalomajam rezervui, naudojamam nuostoliams padengti, ir pelno rezervui, naudojamam ilgalaikiam turtui įsigyti, Centrinio depozitoriumo veiklai plėsti ir tobulinti. Ne daugiau kaip 30 procentų grynojo pelno skiriama dividendams ir kitiems tikslams. Ne daugiau kaip 20 procentų grynojo pelno skiriama metiniams išmokėjimams (tantjemoms) valdybos nariams ir darbuotojų premijoms.

3. Centrinis depozitoriumas vykdo šias funkcijas:

1) rengia ir teikia Vertybinių popierių komisijai tvirtinti vertybinių popierių ir jų cirkuliacijos apskaitos taisykles;

2) rengia ir tvirtina vertybinių popierių apskaitos instrukcijas, detalizuojančias atskiras taisyklėse numatytas procedūras;

3) atidaro sąskaitų tvarkytojų bei Vertybinių popierių komisijos nustatyta tvarka asmenines (investitorių) vertybinių popierių sąskaitas ir jas tvarko;

4) užtikrina, kad vykdant sandorius dėl vertybinių popierių šie popieriai būtų laiku perregistruoti iš vieno sąskaitų tvarkytojo ar asmeninės vertybinių popierių sąskaitos į kito sąskaitų tvarkytojo ar asmeninę vertybinių popierių sąskaitą;

5) kontroliuoja, kad išleistų į apyvartą kiekvienos emisijos vertybinių popierių skaičius atitiktų faktiškai cirkuliuojančių šių vertybinių popierių skaičių;

6) rengia ir diegia priemones, užtikrinančias vertybinių popierių apskaitos sistemos vientisumą ir saugumą;

7) tikrina, kaip sąskaitų tvarkytojai laikosi vertybinių popierių apskaitos taisyklių ir instrukcijų;

8) kaupia, apdoroja ir platina informaciją apie vertybinių popierių apskaitą, rengia ir konsultuoja vertybinių popierių apskaitos specialistus;

9) emitentams, viešosios apyvartos tarpininkams bei investitoriams teikia kitas paslaugas, susijusias su vertybinių popierių sąskaitų aptarnavimu;

10) išduoda sąskaitų tvarkytojams ir investitoriams išrašus apie jų vertybinių popierių sąskaitos būklę.

4. Centrinio depozitoriumo narių ir dalyvių teises ir pareigas apibrėžia šio depozitoriumo įstatai. Centrinio depozitoriumo įstatai bei jų pataisos turi būti suderinti su Vertybinių popierių komisija.

5. Vertybinių popierių komisijos atstovas su patariamuoju balsu turi teisę dalyvauti Centrinio depozitoriumo valdymo organų posėdžiuose.

6. Centrinio depozitoriumo instrukcijos bei nurodymai vertybinių popierių apskaitos klausimais yra privalomi visiems sąskaitų tvarkytojams. Centrinis depozitoriumas, veikdamas kaip sąskaitų tvarkytojas, privalo vadovautis visais norminiais aktais, reglamentuojančiais asmeninių vertybinių popierių sąskaitų tvarkymą.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

SEPTINTASIS SKIRSNIS

VERTYBINIŲ POPIERIŲ KOMISIJA

30 straipsnis. Vertybinių popierių komisija - vertybinių popierių rinkos priežiūros institucija

1. Vertybinių popierių viešąją apyvartą reguliuoja ir prižiūri Lietuvos Respublikos vertybinių popierių komisija (Vertybinių popierių komisija).

2. Vertybinių popierių komisija yra juridinis asmuo, turi herbinį antspaudą ir sąskaitą banke.

3. Vertybinių popierių komisiją steigia ir likviduoja Seimas Vyriausybės teikimu.

31 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos sudėtis ir sudarymo tvarka

1. Vertybinių popierių komisija susideda iš pirmininko ir keturių narių. Vertybinių popierių komisijos pirmininką ir narius penkeriems metams skiria Seimas Respublikos Prezidento teikimu.

2. Sudarant pirmąją Vertybinių popierių komisiją po šio įstatymo įsigaliojimo, komisijos pirmininkui įgaliojimai suteikiami 5 metams. Kiti komisijos nariai į pirmąją Vertybinių popierių komisiją po šio įstatymo įsigaliojimo Respublikos Prezidento teikimu skiriami atitinkamai ketveriems, trejiems, dvejiems ir vieneriems metams, kad kiekvienais vėlesniais metais komisija būtų atnaujinama vienu nariu. Tas pats asmuo komisijos nariu gali būti išrinktas ne daugiau kaip dviem kadencijoms iš eilės. Vertybinių popierių komisijos pirmininkas vieną iš komisijos narių skiria savo pavaduotoju.

3. Pasibaigus įgaliojimų laikui, komisijos nariai atskiru Seimo sprendimu savo pareigas gali eiti tol, kol bus paskirti nauji nariai.

4. Jeigu pirmininkas ar komisijos nariai atsisako savo pareigų arba dėl objektyvių priežasčių negali jų eiti nesibaigus įgaliojimų terminui, Respublikos Prezidentas į jų vietas likusiam jų įgaliojimų laikui skiria kitus asmenis.

5. Vertybinių popierių komisijos pirmininkas ir komisijos nariai per savo kadenciją gali būti atleisti iš pareigų tik jų pačių prašymu, taip pat įsiteisėjus teismo nuosprendžiui, kuriuo jie nuteisiami už nusikaltimą, ar šiurkščiai pažeidę šio įstatymo

34 straipsnio pirmojoje dalyje numatytą Vertybinių popierių komisijos narių ir tarnautojų etikos kodeksą.

6. Vertybinių popierių komisijos narys negali eiti jokių kitų renkamų ar skiriamų pareigų, dirbti verslo, komercijos ar kitokiose privačiose įstaigose ar įmonėse, išskyrus pedagogo ar kūrybinį darbą. Jis taip pat negali gauti jokio kito atlyginimo, išskyrus komisijos nario atlyginimą bei užmokestį už pedagogo ar kūrybinę veiklą.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

32 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos uždaviniai ir funkcijos

1. Vertybinių popierių komisijos uždaviniai yra:

1) prižiūrėti, kaip laikomasi sąžiningos prekybos ir konkurencijos taisyklių vertybinių popierių viešojoje apyvartoje;

2) imtis priemonių, užtikrinančių efektyvų vertybinių popierių rinkos funkcionavimą ir investitorių apsaugą;

3) bendradarbiaujant su ministerijomis, kitomis Vyriausybės įstaigomis, Lietuvos banku, vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkais ir dalyviais, formuoti valstybės ekonominę politiką, skatinančią vertybinių popierių rinkos plėtrą;

4) skleisti žinias apie vertybinių popierių rinkos funkcionavimo principus;

5) imtis kitų priemonių šiam įstatymui ir kitiems teisės aktams, susijusiems su vertybinių popierių rinka, įgyvendinti.

2. Įgyvendindama šio straipsnio pirmojoje dalyje numatytus uždavinius, Vertybinių popierių komisija vykdo šias funkcijas:

1) rengia, tvirtina, keičia ir pripažįsta negaliojančiomis taisykles, reglamentuojančias vertybinių popierių biržų bei viešosios apyvartos tarpininkų licencijavimą, steigimą, reorganizavimą, likvidavimą ir veiklą, vertybinių popierių emisiją ir viešąją apyvartą;

2) rengia, tvirtina, keičia ir pripažįsta negaliojančiomis prospektų, metų bei periodinių ataskaitų formas vertybinių popierių emitentams, taip pat nustato šių dokumentų pateikimo ir paskelbimo tvarką;

3) teikia oficialius išaiškinimus ir rekomendacijas vertybinių popierių viešosios apyvartos klausimais;

4) vertybinių popierių biržoms, finansų maklerio įmonėms, investicijų valdymo ir konsultavimo įmonėms, makleriams bei kitiems vertybinių popierių rinkos dalyviams, kurių licencijavimas numatytas kituose įstatymuose, išduoda ir panaikina leidimus bei licencijas ar sustabdo jų galiojimą;

5) stebi, analizuoja, tikrina bei kitaip prižiūri vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų, jų asociacijos, vertybinių popierių biržų, Centrinio depozitoriumo bei jo narių veiklą;

6) tvirtina ir panaikina vertybinių popierių biržų, vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacijos bei Centrinio depozitoriumo priimamas taisykles, turinčias ar galinčias turėti įtakos vertybinių popierių rinkos dalyvių funkcionavimui bei jų finansinei būklei;

7) taiko šiame bei kituose Lietuvos Respublikos įstatymuose numatytas sankcijas asmenims, pažeidusiems šį įstatymą, taip pat Vertybinių popierių komisijos, Vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų asociacijos bei vertybinių popierių biržų patvirtintas taisykles ar instrukcijas;

8) registruoja vertybinių popierių emisiją;

9) turi teisę kreiptis į teismą dėl investitorių pažeistų teisių gynimo, jeigu emitentų, vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų, kitų ūkio subjektų ar maklerių veiksmais buvo pažeisti daugelio investitorių interesai;

10) organizuoja kursus, publikuoja ar dalyvauja publikuojant bendro pobūdžio ir specialius leidinius apie vertybinių popierių rinkos funkcionavimą ir reguliavimą;

11) rengia egzaminus ir atestacijas finansų maklerių žinioms ir kompetencijai įvertinti.

3. Vertybinių popierių komisijos patvirtinti teisės aktai bei sprendimai, rekomendacijos ir išimtys taikomi visiems privatinės ir viešosios teisės subjektams, išskyrus atvejus, kai teismo sprendimu jie pripažįstami neatitinkančiais šio įstatymo ar kitų didesnę juridinę galią turinčių teisės aktų.

4. Vertybinių popierių komisija privalo rengti, pateikti visuomenei ir Seimui metų ataskaitą, apibūdinančią vertybinių popierių rinkos plėtrą bei pagrindinius ataskaitinio laikotarpio įvykius.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

33 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos darbo organizavimas

1. Vertybinių popierių komisijos darbui vadovauja pirmininkas, o kai jo nėra, - pirmininko pavaduotojas.

2. Vertybinių popierių komisijos pirmininkas:

1) užtikrina, kad būtų reguliariai šaukiami komisijos posėdžiai, nustato kiekviename posėdyje nagrinėtinus klausimus, teikia komisijos veiklos ataskaitas, tarp posėdžių duoda komisijos nariams pavedimus ir tikrina, kaip jie vykdomi;

2) vadovauja komisijos administracijai, atsako už norminių dokumentų rengimą, organizuoja komisijos priimtų sprendimų vykdymo kontrolę;

3) parašu tvirtina komisijos sprendimus (nutarimus).

3. Kiekvienas Vertybinių popierių komisijos narys yra atsakingas už jam pavestą komisijos veiklos sritį ir dalyvauja svarstant bei priimant sprendimus visais komisijos kompetencijai priklausančiais klausimais.

4. Vertybinių popierių komisija organizuoja viešus ir uždarus posėdžius. Uždaruose posėdžiuose svarstomi klausimai, susiję su rinkos dalyvių padarytais šio įstatymo ir kitų teisės aktų pažeidimais arba tik vieno rinkos dalyvio interesais. Kiti klausimai svarstomi viešuose posėdžiuose.

5. Vertybinių popierių komisijos posėdis gali įvykti, jeigu jame dalyvauja ne mažiau kaip 3 komisijos nariai. Sprendimai priimami paprasta posėdžio dalyvių balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai priimami, keičiami ar pripažįstami negaliojančiais teisės aktai. Šiais atvejais sprendimas laikomas priimtu, jeigu už jį balsuoja ne mažiau kaip 3 komisijos nariai. Komisijos nariai turi lygias sprendžiamojo balso teises. Jei komisijos narių balsai pasiskirsto po lygiai, lemia komisijos pirmininko balsas. Komisijos posėdžio sprendimai priimami vardiniu balsavimu, jeigu to reikalauja bent vienas komisijos narys.

6. Vertybinių popierių komisijos funkcijoms realizuoti formuojama etatinių darbuotojų administracija. Jos struktūrą ir etatus, neviršijant Seimo nustatyto metinio darbo apmokėjimo fondo, tvirtina komisijos pirmininkas.

7. Kai kuriems darbams atlikti ir klausimams spręsti komisija gali pasitelkti ministerijų, departamentų, kitų valstybinių tarnybų, vietos savivaldybių, mokslo ir mokymo įstaigų, organizacijų, suinteresuotų institucijų atstovų ir specialistų, susitarusi su jų vadovais, taip pat pasikviesti užsienio specialistų ir ekspertų.

34 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos narių ir tarnautojų pareigos

1. Siekdama išvengti interesų konflikto, Vertybinių popierių komisija parengia etikos kodeksą, nustatantį esamų ir buvusių komisijos narių ir tarnautojų veiklą šio įstatymo reguliuojamose srityse. Šis kodeksas įsigalioja, kai jį patvirtina Seimas.

2. Esami ir buvę Vertybinių popierių komisijos nariai ir tarnautojai neturi teisės patys pasinaudoti ar skleisti kitiems asmenims konfidencialios informacijos, įgytos jų darbo komisijoje metu.

3. Šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodyti asmenys negali kitiems asmenims atskleisti dirbant komisijoje įgytos konfidencialios informacijos. Tokia informacija gali būti atskleista tik valstybės pareigūnams ir tarnautojams, kontroliuojantiems, kaip laikomasi šio įstatymo.

4. Asmuo, įstatymų nustatytais atvejais turintis teisę gauti iš Vertybinių popierių komisijos narių ar tarnautojų konfidencialią informaciją, privalo laikytis šio straipsnio pirmosios, antrosios ir trečiosios dalies nuostatų.

35 straipsnis. Įgaliojimų perdavimas

Vertybinių popierių komisija gali priimti sprendimą įgalioti komisijos narį ar tarnautoją atlikti bet kurią savo funkciją, išskyrus taisyklių priėmimą, pakeitimą, sustabdymą ar panaikinimą bei šiame įstatyme numatytų sankcijų taikymą.

36 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos finansavimas

Vertybinių popierių komisija finansuojama iš valstybės biudžeto.

37 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos teisės nagrinėjant vertybinių popierių rinkos

funkcionavimą reglamentuojančių norminių aktų pažeidimus

1. Vertybinių popierių komisija turi teisę organizuoti ir atlikti patikrinimus, kad nustatytų šio įstatymo bei jo pagrindu priimtų poįstatyminių aktų pažeidimus.

2. Atlikdami patikrinimą, Vertybinių popierių komisijos pareigūnai turi teisę:

1) gauti paaiškinimus iš asmenų, susijusių su tiriamais pažeidimais;

2) laikinai (iki 30 dienų) paimti tikrinamų vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų, vertybinių popierių biržų, Centrinio depozitoriumo, emitentų dokumentus, kurie gali būti panaudoti kaip pažeidimo įrodymai, palikdami motyvuotą sprendimą dėl dokumentų paėmimo bei paimtų dokumentų apyrašą;

3) išreikalauti padaryti apskaitos dokumentų, sutarčių, įsakymų, memorandumų bei kitų dokumentų, kuriuos komisija laiko svarbiais tyrimui, kopijas;

4) pateikę tarnybinį pažymėjimą ir komisijos ar jos pirmininko motyvuotą sprendimą, atlikti patikrinimą, laisvai įeiti į vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkų, vertybinių popierių biržų, Centrinio depozitoriumo, emitentų patalpas, tikrinti apskaitos knygas, dokumentus ir kitus patikrinimui reikalingus informacijos šaltinius;

5) pateikę komisijos ar jos pirmininko motyvuotą sprendimą, gauti iš banko įstaigų duomenis, pažymas ir dokumentų kopijas apie finansines operacijas, susijusias su tikrinamuoju objektu.

3. Šio straipsnio antrojoje dalyje numatytoms teisėms įgyvendinti Vertybinių popierių komisija gali pasitelkti policijos pareigūnus.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

AŠTUNTASIS SKIRSNIS

ATSAKOMYBĖ UŽ ĮSTATYMO PAŽEIDIMUS

38 straipsnis. Įstatymo pažeidimo pasekmės

1. Ūkio subjektai, pažeidę šį įstatymą, privalo:

1) vykdyti Vertybinių popierių komisijos nurodymus nutraukti veiksmus, atkurti ankstesnę padėtį, nutraukti arba pakeisti sutartis, atlikti kitus įpareigojimus;

2) atlyginti padarytus nuostolius;

3) vykdyti šiame įstatyme numatytas Vertybinių popierių komisijos paskirtas sankcijas.

2. Vertybinių popierių komisija pagal patvirtintas taisykles turi teisę skirti pinigines baudas:

1) emitentams, pagal šį įstatymą turintiems įregistruoti vertybinius popierius, atidaryti sąskaitą Centriniame depozitoriume ar perduoti sąskaitų tvarkymą viešosios apyvartos tarpininkui, bet to nepadariusiems, - iki 10 procentų registruotinų, įregistruotų ar perduotinų vertybinių popierių bendros nominalios vertės;

2) emitentams, viešosios apyvartos tarpininkams ar kitiems ūkio subjektams, organizuojantiems ar vykdantiems Vertybinių popierių komisijoje neįregistruotų vertybinių popierių, taip pat vertybinių popierių, kurių registravimas sustabdytas ar panaikintas, viešąją apyvartą pirmą kartą, - siūlytųjų viešojoje apyvartoje vertybinių popierių bendros nominalios vertės dydžio, kitais kartais, - trigubos siūlytųjų viešojoje apyvartoje vertybinių popierių bendros nominalios vertės dydžio;

3) emitentams, nesilaikantiems šio įstatymo 6 straipsnio reikalavimų, - iki 100 tūkstančių litų;

4) ūkio subjektams, nesilaikantiems šio įstatymo 8 straipsnio reikalavimų, - iki 100 tūkstančių litų;

5) ūkio subjektams, įregistravusiems oficialų pasiūlymą Vertybinių popierių komisijoje, bet jo neįgyvendinusiems, - iki 500 tūkstančių litų;

6) ūkio subjektams, veikiantiems kaip vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkai be šio įstatymo 11 straipsnyje numatytos licencijos, - iki dvigubo neteisėtai gautų pajamų dydžio;

7) vertybinių popierių viešosios apyvartos tarpininkams, nesilaikantiems šio įstatymo 13 ir 15 straipsnių reikalavimų, - iki 100 tūkstančių litų;

8) ūkio subjektams, besiverčiantiems vertybinių popierių biržos veikla be šio įstatymo 21 straipsnyje numatyto Vertybinių popierių komisijos leidimo, - iki dvigubo neteisėtai gautų pajamų dydžio;

9) ūkio subjektams, pažeidusiems šio įstatymo 6 straipsnio šeštojoje dalyje ir 26 straipsnio tryliktojoje dalyje numatytus reikalavimus, - iki trigubo neteisėtai gautų pajamų dydžio arba iki 100 tūkstančių litų.

3. Vertybinių popierių komisija, prieš skirdama šio straipsnio antrojoje dalyje numatytas pinigines baudas, turi sudaryti sąlygas baudžiamo ūkio subjekto vadovams pateikti paaiškinimus apie padarytą pažeidimą.

4. Šio straipsnio antrojoje dalyje numatytų sankcijų taikymas ūkio subjektams neatleidžia jų vadovų nuo įstatymų numatytos civilinės, administracinės ir baudžiamosios atsakomybės.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. VIII-1839, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.61-1837 (00.07.26)

39 straipsnis. Piniginių baudų išieškojimas

1. Piniginės baudos į valstybės biudžetą sumokamos ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo dienos, kai ūkio subjektas gavo Vertybinių popierių komisijos sprendimą skirti baudą.

2. Jeigu ūkio subjektas per šio straipsnio pirmojoje dalyje nustatytą laikotarpį nesumoka paskirtos baudos ir nepateikia Vertybinių popierių komisijai teismo nutarties dėl jos sprendimo skirti piniginę baudą sustabdymo ar panaikinimo, piniginė bauda iš ūkio subjekto įplaukų išieškoma ne ginčo tvarka.

40 straipsnis. Vertybinių popierių komisijos sprendimų apskundimas

1. Ūkio subjektai per vieną mėnesį nuo Vertybinių popierių komisijos sprendimo gavimo dienos gali kreiptis į teismą dėl minėto sprendimo atšaukimo arba jo pakeitimo.

2. Kreipimasis į teismą nesustabdo Vertybinių popierių komisijos nurodymų ir sprendimų vykdymo, jei teismas nenurodo kitaip.

3. Vertybinių popierių komisijos sprendimai ir jų motyvai skelbiami viešai.

DEVINTASIS SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

41 straipsnis. Pereinamasis laikotarpis

1. Vertybinių popierių komisija yra Vertybinių popierių komisijos prie Finansų ministerijos turto, teisių ir pareigų perėmėja. Vertybinių popierių komisija prie Finansų ministerijos tęsia savo veiklą pagal Vyriausybės patvirtintus nuostatus, kol Seimas, vadovaudamasis šio įstatymo 31 straipsniu, paskirs Vertybinių popierių komisijos pirmininką ir narius.

2. Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, įsteigtas Vyriausybės sprendimu, bei vertybinių popierių biržos, įregistruotos iki šio įstatymo įsigaliojimo, turi ne vėliau kaip per vienerius metus, remdamiesi šiuo įstatymu, priimti savo įstatų ir taisyklių pataisas.

3. Vertybinių popierių komisijos pirmininkui nustatomas 40 bazinių mėnesinių algų dydžio tarnybinis atlyginimas per mėnesį. Vertybinių popierių komisijos pirmininko pavaduotojui tarnybinis atlyginimas mokamas 15 procentų, komisijos nariams – 25 procentais mažesnis negu komisijos pirmininkui. Finansų ministerijos teikimu Vyriausybė Vertybinių popierių komisijos pirmininkui, jo pavaduotojui ir kitiems šios komisijos nariams nustato iki 100 procentų tarnybinio atlyginimo priedus. Vertybinių popierių komisijos administracijos darbuotojų darbo užmokestį nustato komisijos pirmininkas vadovaudamasis Vyriausybės nustatyta Vyriausybės kanceliarijos darbuotojų darbo apmokėjimo tvarka. Pradėjus įgyvendinti Lietuvos Respublikos valstybės politikų, teisėjų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo nustatytą darbo apmokėjimo sistemą, Vertybinių popierių komisijos pirmininkui, pirmininko pavaduotojui ir nariams taikomos minėtu įstatymu nustatytos darbo apmokėjimo sąlygos, o šios komisijos administracijos darbuotojams, pradėjus įgyvendinti Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatytą darbo apmokėjimo sistemą, taikoma tame įstatyme nustatyta darbo apmokėjimo tvarka.

4. Emitentai, patys tvarkantys savo išleistų vertybinių popierių asmenines sąskaitas, privalo perduoti šių sąskaitų tvarkymą viešosios apyvartos tarpininkams šio įstatymo 28 straipsnio 3 dalies nustatyta tvarka iki 2002 m. sausio 1 d.

Straipsnio pakeitimai:

Nr. I-1480, 96.07.11, Žin., 1996, Nr. 71-1713 (96.07.26)

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

Nr. VIII-1839, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.61-1837 (00.07.26)

Nr. IX-276, 2001 04 19, Žin., 2001, Nr. 39-1347 (2001 05 09)

Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.

RESPUBLIKOS PREZIDENTAS	ALGIRDAS BRAZAUSKAS

_____________

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. I-1303, 96.04.23, Žin., 1996, Nr. 41-992 (96.05.08)

LIETUVOS RESPUBLIKOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 3 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

2.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. I-1480, 96.07.11, Žin., 1996, Nr. 71-1713 (96.07.26)

LIETUVOS RESPUBLIKOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 41 STRAIPSNIO PAPILDYMO LAIKINASIS ĮSTATYMAS

3.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-671, 98.03.19, Žin., 1998, Nr.33-873 (98.04.08)

LIETUVOS RESPUBLIKOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

4.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1819, 00.07.11, Žin., 2000, Nr.61-1824 (00.07.26)

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 3, 7 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

5.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. VIII-1839, 00.07.13, Žin., 2000, Nr.61-1837 (00.07.26)

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 28, 38 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR 41 STRAIPSNIO PAPILDYMO ĮSTATYMAS

6.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-276, 2001 04 19, Žin., 2001, Nr. 39-1347 (2001 05 09)

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 41 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMAS

7.

Lietuvos Respublikos Seimas, Įstatymas

Nr. IX-327, 2001 05 17, Žin., 2001, Nr. 43-1497 (2001 05 23)

VERTYBINIŲ POPIERIŲ VIEŠOSIOS APYVARTOS ĮSTATYMO 3, 10 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS

*** Pabaiga ***

Redagavo: Aušrinė Trapinskienė (2001 05 24)

autrap@lrs.lt