Suvestinė redakcija nuo 2013-07-31 iki 2014-05-29
Įsakymas paskelbtas: Žin. 2003, Nr. 26-1072, i. k. 102233GISAK00000034
VALSTYBINĖS GYVULIŲ VEISLININKYSTĖS PRIEŽIŪROS TARNYBOS PRIE LIETUVOS RESPUBLIKOS ŽEMĖS ŪKIO MINISTERIJOS VIRŠININKAS
Į S A K Y M A S
DĖL GALVIJŲ VEISLININKYSTĖS SRITIES TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO
2002 m. gruodžio 31 d. Nr. 34
Vilnius
Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos gyvulių veislininkystės įstatymo (Žin., 1994, Nr. 14-226; 1998, Nr. 110-3023) 3 straipsnio 2 dalimi, Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos nuostatų, patvirtintų Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2007 m. gegužės 11 d. įsakymu Nr. 3D-228 „Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos nuostatų ir administracijos struktūros patvirtinimo“ (Žin., 2007, Nr. 54-2102; 2011, Nr. 14-616) 5.8 punktu:
Preambulės pakeitimai:
Nr. 1A-35, 2013-07-29, Žin., 2013, Nr. 83-4216 (2013-07-30), i. k. 113233GISAK0001A-35
1. Tvirtinu pridedamas:
2. Pavedu:
3. Laikau netekusiu galios Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos 1999 m. lapkričio 4 d. įsakymą Nr. 7 „Dėl mėsinių veislių apskaitos dokumentų ir veislynų bei veislinių bandų vertinimo laikinų taisyklių“.
PATVIRTINTA
Valstybinės gyvulių veislininkystės
priežiūros tarnybos prie ŽŪM viršininko
2002 m. gruodžio 31 d. įsakymu Nr. 34
VEISLINIŲ TELYČIŲ VERTINIMO TAISYKLĖS
Šios taisyklės parengtos vadovaujantis Europos Tarybos direktyvų 77/504, 86/130, 87/328, 94/515 ir Tarptautinio gyvulių apskaitos komiteto (ICAR) taisyklių nuostatomis.
I. BENDROSIOS NUOSTATOS
1. Veislinės telyčios vertinamos jas atrenkant karvių bandos pakaitai arba siekiant nustatyti jų veislinę vertę pardavimo metu.
2. Veislines telyčias vertina ir jų veislinę vertę nustato karvių ir telyčių apskaitą tvarkantis kontrolės asistentas. Telyčios vertinimo priežiūrą vykdo atitinkamo rajono gyvulių produktyvumo kontrolės tarnybos vadovas. Telyčios grynaveisliškumui įvertinti reikalingus duomenis teikia ir vertinime turi teisę dalyvauti atitinkamos pripažintos galvijų veislininkystės institucijos atstovas.
3. Telyčių veislinė vertė nustatoma remiantis VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro duomenų bazės ir kontrolės asistento pateiktais telyčios svėrimo arba matavimo duomenimis.
II. VEISLINIŲ TELYČIŲ VERTINIMAS PAGAL KILMĘ
5. Pagal kilmę telyčios vertinamos atsižvelgiant į veislingumą, motinos produktyvumą ir tėvo įvertinimo duomenis.
6. Telyčių veislingumas vertinamas pagal jų kilmės atitikimą LR žemės ūkio ministro 2001 m. birželio 29 d. įsakymu Nr. 220 „Dėl Kilmės knygų nuostatų“ patvirtintus pieninių galvijų kilmės knygų atskirų skyrių reikalavimus.
2 lentelė. Telyčių įvertinimas pagal veislingumą
Atitikimas kilmės knygos skyrių |
Maksimalus balų skaičius |
A |
10 |
B |
7 |
C |
4 |
Papildomas skyrius |
1 |
7. Veislinių telyčių vertinimas pagal motinos produktyvumą ir tėvo įvertinimo rezultatus:
7.1. tėvo įvertinimo pagal palikuonis pieno baltymų produkcijos, padaugintos iš 2, ir pieno riebalų produkcijos sumą. Tikrinamųjų bulių dukterims už tėvo veislinę vertę skiriama 15 balų. Maksimalus įvertinimas – 24 balai; (3 lentelė);
7.2. motinos du produktyvumo rodiklius:
7.2.1. pieno riebalų vidutinę produkciją per visas užbaigtas laktacijas procentais nuo atitinkamos galvijų populiacijos paskutinių trijų užbaigtų kontrolės metų vidurkio;
7.2.2. pieno baltymų vidutinę produkciją per visas užbaigtas laktacijas procentais nuo atitinkamos veislių grupės paskutinių trijų užbaigtų kontrolės metų vidurkio;
7.2.3. skaičiuojant motinos pieno riebalų ir pieno baltymų produkcijos vidurkius, pirmos laktacijos duomenys dauginami iš koeficiento 1,2, antros laktacijos – iš koeficiento 1,1;
7.2.4. jei motinos pieno baltymų produkcija yra ištirta ne visose laktacijose, tai vidutinė pieno baltymų produkcija skaičiuojama iš tų laktacijų, kuriose buvo tirti pieno baltymai;
3 lentelė. Veislinių telyčių vertinimo pagal tėvų produktyvumo rodiklius skalės
Tėvas |
Motina |
||
balai |
tėvo įvertinimo pagal palikuonis pieno baltymų x2 ir pieno riebalų suma, kg |
balai |
motinos vidutinis produktyvumas procentais nuo populiacijos paskutinių trijų kontrolės metų vidurkio (pagal riebalus ir baltymus atskirai) |
|
|
|
|
10 |
iki 1,5 |
1 |
iki 80 |
11 |
1,6–3,0 |
2 |
81–84 |
12 |
3,1–4,5 |
3 |
85–88 |
13 |
4,6–6,0 |
4 |
89–92 |
14 |
6,1–7,5 |
5 |
93–96 |
15 |
7,6–9,0 |
6 |
97–100 |
16 |
9,1–10,5 |
7 |
101–104 |
17 |
10,6–12,0 |
8 |
105–108 |
18 |
12,1–13,5 |
9 |
109–112 |
19 |
13,6–15,0 |
10 |
113–116 |
20 |
15,1–16,5 |
11 |
117–120 |
21 |
16,6–18,0 |
12 |
121–124 |
22 |
18,1–19,5 |
13 |
125 ir daugiau |
23 |
19,6–21,0 |
|
|
24 |
daugiau kaip 21,0 |
|
|
7.2.5. paskutinių trejų užbaigtų kontrolės metų juodmargių bei žalųjų ir žalmargių veislių grupių vidurkiai taikomi vertinant telyčias nuo kitų metų sausio mėnesio. Pavyzdžiui, 2003 metais taikomi 1999–2000 ir 2000–2001, ir 2001–2002 produktyvumo kontrolės metais buvusių vidutinio produktyvumo rodiklių vidurkiai: juodmargių – 209 kg pieno riebalų ir 160 kg baltymų; žalųjų ir žalmargių – 198 kg pieno riebalų ir 152 kg baltymų. Pavyzdžiui, jeigu vertinamos juodmargės telyčios motinos vidutinė pieno riebalų produkcija buvo 240 kg, baltymų – 170 kg, tai už riebalų produkciją bus skiriama 10 balų (240 kg: 209 kg x 100 = 115 proc.), už baltymų produkciją – 8 balai (170 kg: 160 kg x 100 =106 proc.). Už motinos produktyvumą iš viso bus skiriama:
10 + 8 = 18 balų;
III. VEISLINIŲ TELYČIŲ VERTINIMAS PAGAL AUGIMO SPARTĄ
8. Veislinės telyčios pagal augimo spartą vertinamos pagal jų svorį (4 lentelė priede) 12, 18 mėn. amžiaus arba pardavimo metu, perskaičiavus svorį artimesniam iš priede nurodytų amžiaus variantų. Paskutinio svėrimo ar svorio pardavimo metu duomenys gali būti naudojami apskaičiuoti svoriui į priekį ne daugiau kaip 2 mėn. (Pavyzdžiui, jei telyčia paskutinį kartą buvo sverta 15,5 mėn. amžiaus, t. y. 2,5 mėn. iki 18 mėn. amžiaus, tai ji vertinama pagal 12 mėn. amžiaus svorį). Maksimalus balų skaičius už šį požymį – 20.
IV. VEISLINIŲ TELYČIŲ VERTINIMAS PAGAL BENDRĄ KŪNO IŠSIVYSTYMĄ, EKSTERJERĄ
11. Vertinama pagal bendrą kūno išsivystymą, atskirų kūno dalių proporcingumą, spalvą, tipingumą veislei, eksterjero požymius: krūtinės platumą, kūno gilumą, galūnes, pieno tipo ryškumą, užpakalio platumą ir kt.
12. Veislinė telyčia tvirto kūno sudėjimo, tipinga veislei, gerai išreikštu pieno tipu, be eksterjero trūkumų, vertinama maksimaliu taškų skaičiumi – 10.
13. Veislinei telyčiai skiriami taškai gali būti sumažinti nuo 1 iki 5 priklausomai nuo trūkumų skaičiaus ir pasireiškimo laipsnio už šiuos eksterjero trūkumus:
13.1. bendri kūno trūkumai: buliška galva, dviguba ketera, stogo formos užpakalis, labai įlinkęs juosmuo, aukštas uodegos prisegimas, ryškus krūtinės įsmaugimas už menčių, nebūdinga veislei spalva;
14. Įvertinus veislinės telyčios eksterjerą, gauti taškai dauginami iš koeficiento 2 ir sumuojami į bendrą įvertinimą balais.
15. Veislinės telyčios, atsižvelgiant į jų bendrą įvertinimą balais, skirstomos į 4 grupes:
I – 100–80 balų (labai geros);
II – 79–70 balų (geros);
III – 69–60 balų (vidutinės);
IV – 59 ir mažiau (žemiau vidutinių).
16. Labai gerai, gerai ir vidutiniškai įvertintas telyčias rekomenduojama skirti galvijų bandos pakaitai ir pardavimui veislei. Veislinių telyčių įvertinimo duomenys panaudojami nustatant jų veislinės vertės priedą pardavimo metu.
4 lentelė. Veislinių telyčių vertinimas pagal svorį
|
juodmargės |
žalosios ir žalmargės |
||||||||||||||
Balai |
amžius mėn. |
amžius mėn. |
||||||||||||||
|
12 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
23 |
24 |
12 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
23 |
24 |
|
svoris, kg |
svoris, kg |
||||||||||||||
10 |
iki 260 |
iki 350 |
iki 360 |
iki 370 |
iki 380 |
iki 390 |
iki 400 |
iki 410 |
iki 250 |
iki 340 |
iki 350 |
iki 360 |
iki 370 |
iki 380 |
iki 390 |
iki 400 |
11 |
267 |
357 |
367 |
377 |
387 |
397 |
407 |
417 |
256 |
346 |
356 |
366 |
376 |
386 |
396 |
406 |
12 |
274 |
364 |
374 |
384 |
394 |
404 |
414 |
424 |
262 |
352 |
362 |
372 |
382 |
392 |
402 |
412 |
13 |
281 |
371 |
381 |
391 |
401 |
411 |
421 |
431 |
268 |
358 |
368 |
378 |
388 |
398 |
408 |
418 |
14 |
288 |
378 |
388 |
398 |
408 |
418 |
428 |
438 |
274 |
364 |
374 |
384 |
394 |
404 |
414 |
424 |
15 |
295 |
385 |
395 |
405 |
415 |
425 |
435 |
445 |
280 |
370 |
380 |
390 |
400 |
410 |
420 |
430 |
16 |
302 |
392 |
402 |
412 |
422 |
432 |
442 |
452 |
286 |
376 |
386 |
396 |
406 |
416 |
426 |
436 |
17 |
309 |
399 |
409 |
419 |
429 |
439 |
449 |
459 |
292 |
382 |
392 |
402 |
412 |
422 |
432 |
442 |
18 |
316 |
406 |
416 |
426 |
436 |
446 |
456 |
466 |
298 |
388 |
398 |
408 |
418 |
428 |
438 |
448 |
19 |
323 |
413 |
423 |
433 |
443 |
453 |
463 |
473 |
304 |
394 |
404 |
414 |
424 |
434 |
444 |
454 |
20 |
330 ir> |
420 ir> |
430 ir> |
440 ir> |
450 ir> |
460 ir> |
470 ir> |
480 ir> |
310 ir> |
400 ir> |
410 ir> |
420 ir> |
430 ir> |
440 ir> |
450 ir> |
460 ir> |
Patvirtinta. Neteko galios nuo 2013-07-31
Priedo naikinimas:
Nr. 1A-35, 2013-07-29, Žin. 2013, Nr. 83-4216 (2013-07-30), i. k. 113233GISAK0001A-35
PATVIRTINTA
Valstybinės gyvulių
veislininkystės priežiūros tarnybos prie
Žemės ūkio ministerijos viršininko
2011 m. gegužės 26 d. įsakymu Nr. 1A-15
KARVIŲ EKSTERJERO VERTINIMO TAISYKLĖS
Šios taisyklės parengtos atsižvelgiant į Tarptautinio gyvulių apskaitos komiteto (ICAR) taisyklių nuostatas.
I. BENDROSIOS NUOSTATOS
1. Lietuvoje karvių eksterjeras vertinamas linijiniu metodu. Vertinant karves šiuo metodu, kiekvienas linijinis požymis vertinamas atskirai tarp kraštutinių biologinių nukrypimų pagal skalę nuo 1 iki 9 taškų, neatsižvelgiant į požymio naudingumą ar kitokią selekcinę reikšmę. Vertinant karvių eksterjero linijinius požymius, įvertinami ir jų bendrai apibūdinami požymiai (pagal skalę nuo 71 iki 99 taškų), įmitimas, eisena, jeigu karvės laikomos nepririštos, ir temperamentas.
2. Eksterjero vertinimas yra palyginti subjektyvus, priklausantis nuo vertintojų patirties, galvijų veislių ypatumų, karvės amžiaus, laikotarpio po apsiveršiavimų, įmitimo ir kitų veiksnių. Todėl eksterjero vertinimo skalės ir kitos metodikos nuostatos pateikiamos unifikuotos pagal ICAR reikalavimus.
II. ATSKIRŲ EKSTERJERO LINIJINIŲ POŽYMIŲ VERTINIMAS
4. Vertinant karvių eksterjerą, analizuojama 20 požymių, apibūdinančių gyvulio konstituciją, tipiškumą veislei, pieningumą, veisimosi ir kitas savybes. Šie požymiai anatominiu ir funkciniu atžvilgiu skirstomi į 3 grupes:
4.1. požymiai, apibūdinantys bendrą kūno išsivystymą: aukštis, krūtinės plotis, kūno gylis, pieninis tipas, įmitimas, užpakalio plotis, užpakalio kampas;
4.2. galūnės: užpakalinių kojų forma, užpakalinių kojų pastatymo kampas, kulno sąnarys, nagos aukštis (pėdos kampas), eisena;
5. Karvių eksterjero linijinių požymių, jų įvertinimo skalė, kraštutinės ribos ir svertiniai koeficientai atskirų požymių grupių bendram įvertinimui pateikiami 1 lentelėje. (Svertiniai koeficientai juodmargių, žalmargių ir holšteinų galvijų atskirų požymių grupių bendram įvertinimui procentais, kur kūnas ir tipas 30 %, galūnės 30 %, tešmuo 40 %.)
1 lentelė. Linijiniai požymiai.
Požymiai |
Vertinimo skalė |
|
1 |
9 |
|
Kūno bendro išsivystymo požymiai: |
|
|
1. Aukštis |
Matuojamas cm |
|
2. Krūtinės plotis |
siauras |
platus |
3. Kūno gylis |
negilus |
gilus |
4. Pieninis tipas |
neryškus |
ryškus |
5. Įmitimas |
prastas |
per riebus |
6. Užpakalio plotis |
siauras |
platus |
7. Užpakalio kampas |
pakeltas |
nuleistas |
Galūnių požymiai: |
|
|
1. Užpakalinių kojų forma |
X formos |
lygiagrečios |
2. Užpakalinių kojų kampas |
tiesus |
sulenktas |
3. Kulno sąnarys |
sausas |
paburkęs |
4. Nagos aukštis (pėdos kampas) |
žemas (smailus) |
aukštas (status) |
5. Eisena |
bloga |
gera |
Tešmens požymiai: |
|
|
1. Tešmens priekinės dalies prisitvirtinimas |
silpnas |
tvirtas |
2. Priekinių spenių išsidėstymas |
platus |
siauras |
3. Spenių ilgis |
trumpi |
ilgi |
4. Spenių storis |
ploni |
stori |
5. Tešmens gylis |
gilus |
negilus |
6. Tešmens užpakalinės dalies aukštis |
žemas |
aukštas |
7. Tešmens raiščio tvirtumas |
silpnas |
stiprus |
8. Užpakalinių spenių išsidėstymas |
platus |
siauras |
6. Vertinant karves fiksuojami esminiai eksterjero trūkumai, turintys itin neigiamos įtakos galvijų eksterjerui ir funkcinėms savybėms. Eksterjero trūkumai ir veislei nebūdinga spalva pažymimi pastabų skiltyje.
KarviŲ eksterjero linijinio vertinimo SKALĖS
1. Aukštis
Atskaitos taškas: matuojama nuo žemės iki aukščiausio kryžmens taško.
1 Žemas (1,30 cm)
5 Vidutinis (1,42 cm)
9 Aukštas (1,54 cm)
Vertinimo skalė: 1,30–1,54 cm; už tašką 3 cm (už 3 cm taškas).
2. Krūtinės plotis
Atskaitos taškas: vertinama žiūrint iš priekio pagal atstumą tarp priekinių galūnių ties krūtine.
1–3 Siauras
4–6 Vidutinis
7–9 Platus
Vertinimo skalė: 13–29 cm; už tašką 2 cm.
|
|
|
1 |
5 |
9 |
3. Kūno gylis
Atskaitos taškas: tai atstumas nuo viršutinės stuburo keteros iki liemens apačios, ties paskutiniu šonkauliu – giliausias taškas. Jis priklauso nuo gyvulio ūgio.
1–3 Negilus
4–6 Vidutinis
7–9 Gilus
Vertinimo skalė: gyvulys vertinamas vizualiai, atsižvelgiant į bendras kūno proporcijas.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
4. Pieninis tipas
Atskaitos taškas: šonkaulių kampas ir jų išskėtimas (išlinkimas). Nepatikimas požymis.
1–3 Silpnai išskėsti (išlinkę)
4–6 Vidutiniškai išskėsti (išlinkę)
7–9 Labai išskėsti (išlinkę)
Vertinant šonkaulių išlinkimą, kartu galima įvertinti ir tarpšonkaulinių tarpų dydžius. Kai šonkauliai neišlinkę – tarpai siauri, kai šonkauliai išlinkę – tarpai didesni.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
5. Kūno įmitimo vertinimas
Vertinamas karvės įmitimas ir kūno stovis.
Atskaitos taškas:
1–3 Liesas
4–6 Vidutinis
7–9 Nutukęs
Vertinant nuo 1 iki 6 dažniausiai vertinamos strėnos, o uodegos pašaknys yra svarbus vertinant aukštesniu balu (7 – 9).
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
6. Užpakalio plotis
Atskaitos taškas: atstumas tarp dviejų sėdynkaulio kaulų.
1–3 Siauras
4–6 Vidutinis
7–9 Platus
Vertinimo skalė: 10–26 cm; už tašką 2 cm (už 2 cm taškas).
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
7. Užpakalio kampas
Atskaitos taškas: vertinamas kampas nuo klubagumbio iki sėdynkaulio.
1 Aukštas sėdynkaulis (+4 cm)
2 (+2 cm)
3 Lygu (+0 cm)
4 Mažas kampas (-2 cm)
5 Vidurkis (-4 cm)
6 (-6 cm)
7 (-8 cm)
8 (-10 cm)
9 Stipriai nuleistas (-12 cm)
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
8. Užpakalinių kojų forma
Atskaitos taškas: užpakalinių kojų forma.
1 Ypatingai nukreiptos į šalis
5 Truputį nukreiptos į šonus
9 Lygiagrečios
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
9. Užpakalinių kojų kampas
Atskaitos taškas: vertinamas priekinis kulno kampas.
1–3 Tiesus (160 laipsnių)
4–6 Vidutinis (147 laipsniai)
7–9 Pjautuvo formos (134 laipsniai)
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
10. Kulno sąnario kokybė
Vertinama iš užpakalio ir iš šono. Žiūrimas kulno sąnario storumas, grubumas ir paburkimas.
1 – Labai grubus, storas, paburkęs
3 – Grubus, paburkęs
5 – Vidutinio storumo
7 – Nestoras, paburkimo nematyti
9 – Siauras, sausas sąnarys.
|
|
|
1 |
5 |
9 |
11. Nagos aukštis ir pėdos kampas
Atskaitos taškas: matuojamas užpakalinės dešiniosios nagos priekinės dalies kampas nuo pagrindo iki apynagės plaukų.
1–3 Labai smailus kampas
4–6 Vidutinis kampas
7–9 Labai status
Matavimo skalė: 1 = 15 laipsnių; 5 = 45 laipsniai; 9 = 65 laipsniai.
Jeigu nagos kampą išmatuoti sunku dėl perdaug gilaus kraiko, mėšlo sluoksnio ar nagų tvarkymo – galima remtis vertinant tik apynagės plaukų linijos kampą.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
12. Judėjimas
Atskaitos taškas: vertinamos kojos ir nagos pastatymas, žingsnio ilgis ir kryptis.
1–3 Stiprus šlubavimas ir trumpas žingsnis
4–6 Silpnas šlubavimas ir vidutinis žingsnis
7–9 Nešlubuoja ir ilgas žingsnis
Šlubavimas – tai kojos statymas nukrypstant nuo tiesios judėjimo linijos. Vertinamos tik nepririštai laikomos karvės. 9 balais įvertinama tada, kai užpakalinės kojos statomos tiesiai į priekį, perkeliant kūno svorį priešakinei kojai.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
13. Tešmens priekinės dalies prisitvirtinimas
Atskaitos taškas: priekinės tešmens dalies prisitvirtinimas prie pilvo sienos. Šis vertinimas nėra patikimas.
1–3 Silpnai prisitvirtinęs ir nukaręs
4–6 Vidutiniškai prisitvirtinęs
7–9 Ypatingai tvirtas, prigludęs prie papilvės
Esant matomiems priekinės tešmens dalies prisitvirtinimo skirtumams iš skirtingų pusių, vertinama prasčiau atrodanti pusė. Taip įvertinamas tik sveikas tešmuo.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
14. Priekinių spenių išsidėstymas
Atskaitos taškas: vertinama priekinių spenių padėtis nuo tešmens ketvirčio centro.
1–3 Ketvirčio išorėje
4–6 Ketvirčio viduryje
7–9 Ketvirčio viduje
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
15. Spenių ilgis
Atskaitos taškas: priekinių spenių ilgis.
1–3 Trumpi
4–6 Vidutiniai
7–9 Ilgi
Matavimo skalė: 1–9 cm; už tašką 1 cm.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
16. Spenių storis
Atskaitos taškas: priekinių spenių storis.
1–3 Trumpi
4–6 Vidutiniai
7–9 Ilgi
Matavimo skalė: 1,5–3,9 cm; po +0,3 cm už tašką.
17. Tešmens gylis.
Atskaitos taškas: atstumas nuo žemiausios tešmens vietos grindų atžvilgiu, matuojant kulkšnies lygyje.
1 Žemiau kulkšnies
2 Kulkšnies lygyje
5 Vidurkis
9 Seklus
Matavimo skalė: lygis = 2 (0 cm); už tašką 3 cm.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
18. Tešmens užpakalinės dalies aukštis
Atskaitos taškas: vertinamas atstumas nuo apatinės vulvos dalies iki tešmens liaukinio audinio pradžios. Jis priklauso nuo gyvulio aukščio.
1–3 Labai žemas
4–6 Vidutinis
7–9 Aukštas
Matavimo skalė: matuojamas tarpas tarp vulvos apačios ir kulkšnies sąnarių vidurio; vidurkis vertinamas 4 (29 cm); už tašką 2 cm.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
19. Tešmens raiščio tvirtumas
Atskaitos taškas: tešmens įsmaugimo gylis vertinamas ties tešmens dugno užpakaline dalimi.
1 Išgaubtas į grindis (+1 cm)
2 (+0,5 cm)
3 (+0 cm)
4 Nežymiai įgaubtas (-1 cm)
5 (-2 cm)
6 (-3 cm)
7 Giliai įsirėžęs (-4 cm)
8 (-5 cm)
9 (-6 cm)
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
20. Užpakalinių spenių išsidėstymas
Atskaitos taškas: vertinama užpakalinių spenių padėtis nuo ketvirčio centro.
1–2 Ketvirčio išorėje
4–6 Ketvirčio viduryje
7–9 Ketvirčio viduje
Vertinimo skalė: vertinama remiantis populiacija, kai vertinimas 4 balais prilyginamas spenių padėčiai ties ketvirčio viduriu.
(pav.) (pav.) (pav.)
1 5 9
Bendrai apibūdinami požymiai
Bendrasis apibūdinimas apima karvės linijinį vertinimą ir apibūdinimą lyginant su standartu. Bendrasis apibūdinimas yra vertinamas linijiniu būdu nuo 71 iki 99. Įvertinus taškais, gali būti nustatytos šios kategorijos:
Kategorija |
Vertinimas |
65–74 |
Patenkinamai |
75–79 |
Gerai |
80–84 |
Gerai su pliusu |
85–89 |
Labai gerai |
90–99 (ir daugiau) |
Puikiai |
Galimi visi įvertinimai nuo 71 iki 99, tačiau pirmos laktacijos karvių įvertinimas negali būti didesnis nei 89, sumuojant visus bendruosius požymius.
Apibūdinami bendrieji požymiai |
Vertinamos kūno dalys |
1. Kūnas |
Užpakalis, aukštis, krūtinės plotis, kūno gylis ir kryžkaulio padėtis yra svarbūs vertinant kūną. |
2. Pieningumo stiprumas |
Pieniningumo požymių stiprumas nustatomas bendrai vertinant: kūno stovį, šonkaulių formas, keterines ataugas, kūno gylį, krūtinės ir užpakalio plotį. |
3. Tešmuo |
Atliekamas bendras tešmens vertinimas, atsižvelgiant į tešmens ir spenių prisitvirtinimą, tešmens raištį ir tešmens gylį. |
4. Kojos ir nagos |
Vertinama kojų laikysena ir kaulų bei nagų kokybė, ir judėjimas. |
Galutinis vertinimas |
Bendras karvės vertinimas apskaičiavimo būdu sujungiant atskirus apibūdinamus požymius. Juodmargių ir žalmargių populiacijose gali būti skirtingos svertinės dalys, kurias pateikia atitinkamų populiacijų asociacijos. |
Priedo pakeitimai:
Nr. 1A-15, 2011-05-26, Žin., 2011, Nr. 68-3276 (2011-06-04), i. k. 111233GISAK0001A-15
1 priedas. Neteko galios nuo 2011-06-05
Priedo naikinimas:
Nr. 1A-15, 2011-05-26, Žin. 2011, Nr. 68-3276 (2011-06-04), i. k. 111233GISAK0001A-15
2 priedas. Neteko galios nuo 2011-06-05
Priedo naikinimas:
Nr. 1A-15, 2011-05-26, Žin. 2011, Nr. 68-3276 (2011-06-04), i. k. 111233GISAK0001A-15
Patvirtinta. Neteko galios nuo 2013-07-31
Priedo naikinimas:
Nr. 1A-35, 2013-07-29, Žin. 2013, Nr. 83-4216 (2013-07-30), i. k. 113233GISAK0001A-35
PATVIRTINTA
Valstybinės gyvulių veislininkystės
priežiūros tarnybos prie ŽŪM viršininko
2002 m. gruodžio 31 d. įsakymu Nr. 34
MĖSINIŲ VEISLIŲ GALVIJŲ VERTINIMO TAISYKLĖS
Šios taisyklės parengtos naudojantis Europos Tarybos direktyvų 77/504, 86/130, 87/328, 94/515 nuostatomis.
I. TELYČIŲ VERTINIMAS
II. KARVIŲ VERTINIMAS
6. Atitikimas veislės tipui, raumeningumas ir eksterjeras vertinami 1–9 taškais:
1 – labai blogas;
2 – blogas;
3 – nepatenkinamas;
4 – pusėtinas;
5 – vidutinis;
6 – patenkinamas;
7 – geras;
8 – labai geras;
9 – puikus.
III. BULIUKŲ VERTINIMAS
9. Vertinimui pateikiami buliukai turi būti su apynasriu vedžioti arba turėti nosies žiedą. Buliukai vertinami ne jaunesni kaip 11 ir ne vyresni kaip 18 mėn. amžiaus. Su lyties organų defektais buliukai nevertinami.
10. Buliukus augintojo prašymu vertina komisija. Komisiją sudaro Lietuvos mėsinių galvijų augintojų ir gerintojų asociacija. Jos nariais gali būti asmenys, gerai pažįstantys tą veislę ir žinantys jos ypatumus. Komisijos sudėtis tokia: asociacijos atstovas, gerai pažįstantis veisles, gyvulio laikytojas, Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos specialistas arba patyręs tos veislės gyvulių augintojas.
11. Buliukų veislinė vertė pagal nuosavą produktyvumą vertinama pagal mėsingumą ir kitus požymius. Mėsingumas nustatomas pagal priesvorį nuo gimimo iki vertinimo ir raumeningumą, kuris vertinamas 1–9 taškų sistema. Kiti požymiai yra atitikimas pageidaujamam tipui ir eksterjeras. Šie požymiai irgi vertinami 1–9 taškais. Vertinimas taškais atliekamas prisilaikant 5 punkte numatytų kriterijų.
12. Suminis buliukų veislinės vertės rodiklis yra veislinės vertės indeksas, kuris skaičiuojamas pagal formulę:
I = ±P-K±R±T±S + 100;
čia I – buliuko indeksas;
± P – priesvorio nuo gimimo iki vertinimo dienos skirtumas, lyginant su tos veislės vidutiniais reikalavimais, kuris nustatomas taip:
R– raumeningumas, kuris nustatomas taip:
Vertinimo taškai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
Priskaičiuojama taškų |
-35, |
-28,1 |
-21,0 |
-14,0 |
-7,0 |
0,0 |
+7,0 |
+14,0 |
+21,0 |
T – tipas Vertinimo taškai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
Priskaičiuojama taškų |
-4,1 |
-3,3 |
-2,5 |
-1,6 |
-0,8 |
0,0 |
+0,8 |
+1,6 |
+2,5 |
S – skeletas (eksterjero vertinimo taškai) |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
Priskaičiuojama taškų |
-17,1 |
-13,6 |
-10,2 |
-6,8 |
-3,4 |
0,0 |
+3,4 |
+6,8 |
+10,2 |
K – koeficientas 0,049
13. Buliukai sveriami gimus, nujunkant ir vertinimo metu. Iš gautų duomenų apskaičiuojamas buliuko svoris 210 ir 365 dienų amžiaus. Jeigu gimęs veršelis nesvertas, tai imamas sąlyginis vidutinis tos veislė gimusio veršelio svoris.
PATVIRTINTA
Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko
2002 m. gruodžio 31 d. įsakymu Nr. 34
(Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko
2013 m. liepos 29 d. įsakymo Nr. 1A-35
redakcija)
MĖSINIŲ VEISLIŲ BULIŲ VERTINIMO PAGAL PALIKUONIS TAISYKLĖS
I. BENDROSIOS NUOSTATOS
1. Mėsinių veislių bulių vertinimo pagal palikuonis taisyklės (toliau – Taisyklės) nustato vertinamo buliaus palikuonių (buliukų) atrinkimo kontroliniam penėjimui tvarką, kontrolinio penėjimo ir skerdimo reikalavimus bei mėsinių veislių bulių, naudojamų kergimui ir (ar) spermai kaupti, veislinės vertės nustatymą pagal palikuonių penėjimosi ir mėsines savybes.
II. BULIUKŲ ATRINKIMAS KONTROLINIAM PENĖJIMUI
5. Buliaus įvertinimui pagal palikuonių penėjimosi ir mėsines savybes buliukai turi būti atrenkami:
5.1. kergimui naudojamų bulių įvertinimui po 8–10 grynaveislių 200 dienų amžiaus buliukų, vertinamo buliaus palikuonių;
6. Pirmaveršių karvių buliukai buliaus įvertinimui pagal palikuonių penėjimosi ir mėsines savybes neatrenkami.
7. Tikrinamojo buliaus palikuonių buliukų (toliau – buliukai) masė gimus turi būti artima veislės vidurkiui.
9. Išvežant buliukus iš ūkio surašomas aktas, kuriame nurodomas kiekvieno buliuko inventoriaus numeris, gimimo data, spalva, masė pirmąją amžiaus dieną ir išvežimo metu, motinos bandos ir kilmės knygos numeriai, veislė, amžius, masė, tėvo vardas ir inventorinis numeris.
III. BULIUKŲ KONTROLINIS PENĖJIMAS
12. Kontrolinis penėjimo laikotarpis:
12.1. kergimui naudojamų bulių vertinimui – palikuonims pasiekus 210 dienų amžių iki 500 dienų amžiaus;
14. Buliukai sveriami pradėjus kontrolinį penėjimą, iki metų amžiaus – vieną kartą per du mėnesius, vėliau – 500 dienų amžiaus. Sveriama prieš rytinį šėrimą arba praėjus ne mažiau kaip 3 val. po šėrimo.
15. Kontrolinio penėjimo laikotarpiu turi būti vykdoma tiksli suėstų pašarų apskaita. Žolinių pašarų gyvuliai turi gauti iki soties, o kombinuotųjų pašarų – pagal poreikį raciono subalansavimui. Suėstų žolinių pašarų kiekis nustatomas atliekant kontrolinius įdedamo pašaro ir nesuėstų likučių svėrimus vieną kartą per 2 savaites 2 dienas iš eilės. Pašaro maistingumas ir normos nurodytos šių Taisyklių priede.
IV. BULIUKŲ KONTROLINIS SKERDIMAS
16. Grupei pasiekus vidutinį 500 dienų amžių, 1–9 taškais įvertinamas buliukų raumeningumas, nustatomi pagrindiniai kūno matmenys:
16.6. spiralinis kumpio matmuo, cm (matuojamas kryžmai apjuosiant kumpį nuo klubikaulio iki sėdynkaulio);
17. Atrenkama po 4 labiausiai atitinkančius grupės vidurkį gyvulius kontroliniam skerdimui. Buliukai skerdžiami po 24 alkinimo valandų. Vandens neduodama likus 3 val. iki skerdimo. Nustatoma priešskerdiminė masė, šiltos skerdenos masė, klubo – šlaunies dalies masė ir morfologinė sudėtis (minkštos dalys ir kaulai).
18. Mėsos kokybei įvertinti bandinys imamas iš ilgiausiojo nugaros raumens ties paskutiniais dviem šonkauliais.
19. Buliukų mėsos produkcija apibūdinama tokiais rodikliais:
19.1. kiekybiniai:
19.2. kokybiniai:
V. BULIŲ VEISLINĖS VERTĖS NUSTATYMAS
21. Kontrolinio penėjimo stotis buliukų kontrolinio penėjimo duomenis perduoda Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Veterinarijos akademijos Gyvulių mėsinių savybių ir mėsos kokybės įvertinimo laboratorijai (toliau – laboratorija), kuri apibendrina buliukų kontrolinio penėjimo rezultatus, nustato mėsos chemines ir fizines savybes bei atlieka galutinį buliaus veislinės vertės įvertinimą pagal palikuonių penėjimosi ir mėsines savybes.
22. Atlikus buliaus įvertinimą, laboratorija surašo Buliaus įvertinimo pagal palikuonis lapą, kuriame turi būti nurodyta buliaus veislė, vardas, individualus numeris, kontrolinio penėjimo pradžia ir pabaiga, vertintų palikuonių skaičius ir 16, 17 ir 19 punktuose išvardinti rodikliai.
23. Buliaus įvertinimo pagal palikuonis lapas surašomas 2 egzemplioriais (1 egz. gyvulio savininkui, 1 egz. pripažintai veislininkystės institucijai).
24. Laboratorija įvertinimo duomenis suveda į VĮ „Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras“ Mėsinių galvijų kilmės knygos informacinę sistemą.
Mėsinių veislių bulių vertinimo pagal palikuonis taisyklių
priedas
(Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko
2013 m. liepos 29 d. įsakymo Nr. 1A-35
redakcija)
BULIUKŲ IKI 5 MĖNESIŲ (119 DIENŲ) AMŽIAUS ŠĖRIMO NORMOS KONTROLINIO PENĖJIMO STOTYJE
(priesvoris per parą 900–950 g)
Amžius dienomis |
Masė laikotarpio pabaigoje, kg |
Pašarų norma per parą |
||||||
Nenugriebtas pienas, kg |
Nugriebtas pienas, kg |
Koncentratai, kg |
Šienas, kg |
Sultingieji pašarai, kg |
Druska, g |
Kreida, g |
||
1–5 |
|
6 |
|
|
|
|
|
|
6–15 |
|
7 |
Pratinama iki soties |
|
|
|||
16–25 |
|
8 |
|
|
||||
26–30 |
57 |
6 |
2 |
0,1 |
iki soties |
iki soties |
5 |
|
31 |
|
5 |
3 |
0,1 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
32 |
|
5 |
3 |
0,1 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
33 |
|
5 |
3 |
0,2 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
34 |
|
4 |
4 |
0,2 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
35 |
|
5 |
3 |
0,3 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
36 |
|
3 |
5 |
0,3 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
37 |
|
3 |
5 |
0,4 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
38 |
|
2 |
6 |
0,4 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
39 |
|
2 |
6 |
0,4 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
40 |
|
2 |
6 |
0,5 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
41–45 |
|
- |
8 |
0,5 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
46–50 |
|
- |
8 |
0,6 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
51–55 |
|
- |
8 |
0,6 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
56–60 |
|
- |
8 |
0,7 |
iki soties |
iki soties |
7 |
10 |
61–65 |
|
- |
8 |
0,8 |
iki soties |
iki soties |
10 |
20 |
66–70 |
|
- |
8 |
1,0 |
iki soties |
iki soties |
10 |
20 |
71–75 |
|
- |
8 |
1,1 |
iki soties |
iki soties |
10 |
20 |
76–80 |
|
- |
8 |
1,2 |
iki soties |
iki soties |
10 |
20 |
81–85 |
|
- |
8 |
1,3 |
iki soties |
iki soties |
10 |
20 |
86–90 |
111 |
- |
8 |
1,3 |
|
|
10 |
20 |
91–95 |
|
- |
8 |
1,4 |
|
|
10 |
20 |
96–100 |
|
- |
8 |
1,5 |
|
|
10 |
20 |
101–105 |
|
- |
6 |
1,7 |
|
|
10 |
20 |
106–110 |
|
- |
5 |
1,8 |
|
|
10 |
20 |
111–115 |
|
- |
4 |
2,0 |
|
|
10 |
20 |
116–119 |
139 |
- |
3 |
2,2 |
|
|
10 |
20 |
5–17 MĖNESIŲ AMŽIAUS BULIUKŲ ŠĖRIMO NORMOS KONTROLINIO PENĖJIMO STOTYJE
(priesvoris per parą 1100–1200 g)
Rodikliai |
Amžius, mėn. |
|||||
5–6 |
7–10 |
11–12 |
13–14 |
15–16 |
17 |
|
Sausos medžiagos, kg |
6,0 |
7,8 |
8,4 |
9,2 |
10,5 |
11,2 |
Apykaitos energija, MJ |
53 |
75 |
80 |
88 |
98 |
110 |
Žali baltymai, proc./ SM |
16,7 |
14,5 |
14 |
13,8 |
13,5 |
13,5 |
Žalia ląsteliena, proc./ SM |
21,0 |
22,0 |
22,4 |
23,5 |
23,5 |
23,5 |
Krakmolas, proc./ SM |
14,9 |
12,0 |
12,0 |
12,0 |
12,7 |
12,8 |
Cukrus, proc./ SM |
10,3 |
7,6 |
7,6 |
7,6 |
7,9 |
7,9 |
Žali riebalai, proc./ SM |
4,8 |
3,0 |
3,0 |
3,0 |
3,1 |
3,2 |
Kalcis, g/ SM |
38 |
49 |
52 |
59 |
67 |
75 |
Fosforas, g/ SM |
26 |
33 |
35 |
40 |
45 |
50 |
Karotinas, mg/ SM |
140 |
172 |
185 |
202 |
220 |
246 |
Vit. D (kalcioferolis), tūkst. TV |
2,6 |
3,6 |
4 |
4,4 |
4,8 |
5,0 |
Vit. E (tokoferolis), mg |
220 |
230 |
248 |
271 |
295 |
330 |
Iki 12 mėn. 100 kg gyvulio masės turi tekti 2,5–2,7 kg raciono sausųjų medžiagų (SM) ir 20–26 MJ AE. Raciono SM žali baltymai turi sudaryti 14–15 proc., krakmolas 12–13 proc., cukrus 5,5–6,0 proc., riebalai 2,8–3,2 proc.
Nuo 12 mėn. 100 kg gyvulio masės turi tekti 2,1–2,3 kg raciono SM ir 18–21 MJ AE. Raciono SM žali baltymai turi sudaryti 13,7–14,1 proc., krakmolas 12–13 proc., cukrus 6–7,5 proc., žalieji riebalai 2,8–3,2 proc.
Pakeitimai:
1.
Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos, Įsakymas
Nr. 1A-15, 2011-05-26, Žin., 2011, Nr. 68-3276 (2011-06-04), i. k. 111233GISAK0001A-15
Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2002 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr. 34 "Dėl Galvijų veislininkystės srities taisyklių patvirtinimo" pakeitimo
2.
Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos, Įsakymas
Nr. 1A-35, 2013-07-29, Žin., 2013, Nr. 83-4216 (2013-07-30), i. k. 113233GISAK0001A-35
Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2002 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr. 34 "Dėl Galvijų veislininkystės srities taisyklių patvirtinimo" pakeitimo