Suvestinė redakcija nuo 2009-06-05 iki 2009-09-14

Nutarimas paskelbtas: Žin. 2002, Nr. 57-2312, i. k. 1021100NUTA00000827

Lietuvos Respublikos Vyriausybė

nutarimas

DĖL STRATEGINIO PLANAVIMO METODIKOS PATVIRTINIMO

2002 m. birželio 6 d. Nr. 827

Vilnius

Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

Patvirtinti Strateginio planavimo metodiką (pridedama).

Ministras Pirmininkas	Algirdas Brazauskas

Finansų ministrė	Dalia Grybauskaitė

Patvirtinta

Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2002 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 827

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2007 m. vasario 7 d. nutarimo

Nr. 194 redakcija)

STRATEGINIO PLANAVIMO METODIKA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Strateginio planavimo metodika (toliau vadinama – ši Metodika) nustato strateginio planavimo sistemą ir principus, strateginio planavimo dokumentų (strategijų, programų, strateginių veiklos planų) ir metinio veiklos plano rengimo tvarką, taip pat strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėseną, vertinimą ir atsiskaitymą už rezultatus.

Punkto pakeitimai:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

2. Šioje Metodikoje vartojamos sąvokos:

Valstybės ilgalaikės raidos strategija – Lietuvos Respublikos Seimo (toliau vadinama – Seimas) 2002 m. lapkričio 12 d. nutarimu Nr. IX-1187 (Žin., 2002, Nr. 113-5029) patvirtintas ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame pateikiama valstybės geopolitinės padėties analizė, ilgalaikiai prioritetai ir suderinta visų valdymo sričių ilgalaikės plėtros vizija.

Lietuvos ūkio (ekonomikos) plėtros iki 2015 metų ilgalaikė strategija – ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriam pritarta Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau vadinama – Vyriausybė) 2002 m. birželio 12 d. nutarimu Nr. 853 (Žin., 2002, Nr. 60-2424), kuriame apibendrintos visų valdymo sričių strategijos ir numatytos prioritetinės ūkio plėtros kryptys.

Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategija – Vyriausybės parengtas ir su Europos Komisija suderintas vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame atsižvelgiant į Europos Bendrijos sanglaudos politikos strategines gaires, Europos Bendrijos prioritetus ir nacionalinės politikos prioritetus nustatomi Europos Sąjungos (toliau vadinama – ES) struktūrinės paramos panaudojimo tikslai ir prioritetai.

Nacionalinė darnaus vystymosi strategija – ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas, patvirtintas Vyriausybės 2003 m. rugsėjo 11 d. nutarimu Nr. 1160 (Žin., 2003, Nr. 89-4029), kuriame pagal darnaus vystymosi prioritetus ir principus suformuluota valstybės darnaus vystymosi vizija ir misija, numatyti darnaus vystymosi tikslai, uždaviniai, jų įgyvendinimo priemonės ir rodikliai.

Nacionalinio saugumo strategija – Seimo 2002 m. gegužės 28 d. nutarimu Nr. IX-907 (Žin., 2002, Nr. 56-2233) patvirtintas ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame numatoma saugios valstybės plėtros vizija, nustatomi nacionalinio saugumo politikos pagrindiniai tikslai ir uždaviniai, nacionaliniai interesai, jų įgyvendinimo priemonės politikos, diplomatijos, gynybos, ekonomikos ir kitose srityse.

Lietuvos Respublikos teritorijos bendrasis planas – Seimo 2002 m. spalio 29 d. nutarimu Nr. IX-1154 (Žin., 2002, Nr. 110-4852) patvirtintas valstybės teritorijos kompleksinio planavimo ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame nustatoma valstybės teritorijos vystymo erdvinė koncepcija, pateikiamos teritorijos naudojimo ir apsaugos pagrindinės nuostatos ir visų valdymo sričių ilgalaikės plėtros teritorinė perspektyva.

Veiksmų programa – Vyriausybės parengtas ir su Europos Komisija suderintas Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategijos įgyvendinimo vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame nurodomi tikslai ir uždaviniai, kurių bus siekiama naudojant ES struktūrinę paramą.

Nacionalinė Lisabonos strategijos įgyvendinimo 2008–2010 metų programa – Vyriausybės 2008 m. spalio 1 d. nutarimu Nr. 1047 (Žin., 2008, Nr. 124-4718) patvirtintas vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame Lietuva, atsižvelgdama į savo šalies situaciją ir siekdama įgyvendinti ES užsibrėžtus siekius, numato 2008–2010 metams konkrečias priemones, užtikrinančias ekonominį augimą ir užimtumą, įskaitant darbo vietų kūrimą.

Institucija – bet kuri viešojo administravimo įstaiga ar kita biudžetinė įstaiga.

Vyriausybės įstaigos – departamentai, kontrolės ar apskaitos funkcijas atliekančios tarnybos, agentūros, inspekcijos ir kitos įstaigos, kurias Vyriausybė gali steigti ministerijų funkcijoms nepriskirtiems klausimams spręsti.

Įstaiga prie ministerijos – Vyriausybės įsteigtas prie ministerijos departamentas, kontrolės ar apskaitos funkcijas atliekanti tarnyba, inspekcija ar kita biudžetinė įstaiga, savo veiklą organizuojanti pagal atitinkamo ministro patvirtintą strateginį ar metinį veiklos planą. Tvirtinti įstaigos prie ministerijos metinį veiklos planą ministras gali pavesti įstaigos prie ministerijos vadovui.

Asignavimų valdytojas – valstybės ar savivaldybės biudžeto asignavimų valdytojas.

Valdymo sritis – sritis (arba esminė jos dalis), už kurią atsakingas atitinkamas ministras.

Valdymo srities plėtros strategija – strateginio planavimo dokumentas, kuriame pagal valdymo srities būklės analizę suformuluojami valdymo srities plėtros tikslai, numatomas jų įgyvendinimas ir siektini rezultatai.

Strateginis planavimas – formalizuota sistema, užtikrinanti realizavimą viso strateginio valdymo proceso, kurio metu nustatomos veiklos kryptys ir būdai, kaip efektyviausiai panaudoti turimus ir planuojamus gauti finansinius, materialinius ir žmogiškuosius išteklius misijai vykdyti, numatytiems tikslams pasiekti, taip pat veiklos stebėsena ir atsiskaitymas už rezultatus.

Strateginio planavimo dokumentas – dokumentas, kuriame pateikiami vienos ar kelių valdymo sričių plėtros strateginiai tikslai, numatomas jų įgyvendinimas ir siektini rezultatai.

Strateginis veiklos planas – detalus institucijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, veiklos planavimo dokumentas, kuriame, atsižvelgiant į aplinkos ir išteklių analizę, suformuluoti institucijos misija ir strateginiai tikslai, aprašomos institucijos vykdomos programos ir numatomi finansavimo šaltiniai joms įgyvendinti.

Sutrumpintas strateginis veiklos planas – strateginio planavimo dokumentas, kuriame glaustai pateikiamas strateginio veiklos plano turinys: institucijos misija, strateginiai tikslai, vykdomos programos, šių programų tikslai, svarbiausi uždaviniai, siekiami rezultatai ir finansavimas.

Vyriausybės prioritetiniai strateginiai tikslai (toliau vadinama – Vyriausybės prioritetai) – kasmet prireikus Vyriausybės nutarimu nustatomos ar tikslinamos svarbiausios atitinkamo laikotarpio veiklos kryptys arba pagrindiniai tikslai.

Aplinkos analizė (PEST analizė) – valdymo srities arba institucijos politinių, ekonominių, socialinių ir technologinių (PEST) aplinkos veiksnių įvertinimas.

Išteklių analizė – valdymo srities arba institucijos turimų žmogiškųjų, finansinių ir materialinių išteklių sudėties, struktūros ir vaidmens analizė.

Stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių analizė (toliau vadinama – SSGG analizė) – analizė, kuria apibendrinami ir sujungiami aplinkos ir išteklių analizės rezultatai, suklasifikuojami strategiją lemiantys veiksniai į keturias grupes: stiprybes, silpnybes, galimybes ir grėsmes (SSGG).

Institucijos misija – institucijos vadovo suformuluoti institucijos paskirtis ir įsipareigojimai, rodantys su institucija susijusius esamus ir numatomus visuomenės poreikius, naudojami tolesniuose institucijos strateginio ar metinio veiklos plano rengimo etapuose.

Strateginis tikslas – ilgos trukmės tam tikroje valdymo srityje (srityse) užsibrėžtas siekis, rodantis valdymo srities plėtros strategijos (visos strategijos ar atitinkamos jos dalies) arba programos (ar kelių programų) įgyvendinimo planuojamą efektą.

Programa – institucijos programa ir (arba) tarpinstitucinė programa.

Institucijos programa – strateginio veiklos plano dalis, kurioje nustatyti programos tikslai, uždaviniai, priemonės (įskaitant projektus), vertinimo kriterijai, numatomi asignavimai.

Tarpinstitucinė programa – Vyriausybės ar Seimo (kai programos projektą Seimui teikia Vyriausybė) patvirtintas ilgos ar vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentas, kuriame numatytus tikslus ir uždavinius įgyvendina kelios skirtingose valdymo srityse veikiančios institucijos, kurių vadovai yra asignavimų valdytojai.

Programos stebėsena – sistemingas duomenų apie programos įgyvendinimo rezultatus (vertinimo kriterijus) fiksavimas ir programos įgyvendinimo ataskaitų rengimas programos įgyvendinimo metu.

Programos peržiūra – periodiškas programos priemonių vykdymo tikslingumo vertinimas.

Programos vertinimas – sistemingas ir objektyvus planuojamos vykdyti, vykdomos ar baigtos vykdyti programos tinkamumo, rezultatyvumo, efektyvumo, naudingumo ir ilgalaikio poveikio nustatymas.

Išankstinis programos vertinimas – prieš rengiant naujos programos projektą atliekamas programos vertinimas.

Tarpinis programos vertinimas – kasmetinis programos įgyvendinimo metu atliekamas programos vertinimas (paprastai pasibaigus biudžetiniams metams).

Galutinis programos vertinimas – pasibaigus nustatytam programos įgyvendinimui atliekamas programos vertinimas.

Tikslas – per programos ar valdymo srities plėtros strategijos vykdymo laikotarpį užsibrėžtas siekis, paprastai rodantis vieno ar kelių uždavinių įgyvendinimo planuojamą rezultatą.

Uždavinys – per nustatytą laikotarpį planuojama veikla, užtikrinanti programos ar valdymo srities tikslo įgyvendinimą.

Priemonė ar projektas (toliau vadinama – priemonė) – užsibrėžto uždavinio įgyvendinimo būdas ir veiksmai, kuriems naudojami žmogiškieji, finansiniai ir materialiniai ištekliai.

Vertinimo kriterijus – rodiklis, suteikiantis informaciją apie institucijos strateginio tikslo (ar valdymo srities plėtros strategijos tikslo), programos tikslo ar uždavinio įgyvendinimą.

Produkto kriterijus – uždavinio įgyvendinimo vertinimo kriterijus, t. y. materialinis ar intelektinis produktas ir (ar) paslaugos, kurie atsiranda tikslingai naudojant išteklius uždaviniui įgyvendinti.

Rezultato kriterijus – programos tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus – nauda, kurią, įgyvendinus programą, gauna tiesioginiai programos naudos gavėjai.

Efekto kriterijus – institucijos strateginio tikslo arba valdymo srities plėtros strategijos tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus – nauda, kurią, įgyvendinus atitinkamą strateginį tikslą, gauna ne tik tiesioginiai programos naudos gavėjai, bet ir kitos grupės.

Metinis veiklos planas – detalus institucijos, kurios vadovas nėra asignavimų valdytojas, tam tikrų vienų kalendorinių metų veiklos planavimo dokumentas.

Punkto pakeitimai:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

II. STRATEGINIO PLANAVIMO SISTEMA

3. Strateginio planavimo sistemą sudaro:

3.1. tarpusavyje susiję pagrindiniai strateginio planavimo dokumentai, kurie skirstomi į ilgos trukmės (apimančius ilgesnį nei 7 metų laikotarpį), vidutinės trukmės (apimančius nuo 3 iki 7 metų laikotarpį) ir trumpos trukmės (apimančius iki 3 metų laikotarpį). Minėtieji dokumentai nurodyti šios Metodikos 1 priede „Principinis strateginio planavimo sistemos modelis“;

3.2. institucijos, atsakingos už šios Metodikos 1 priede nurodytų strateginio planavimo dokumentų parengimą:

3.2.1. Vyriausybė;

3.2.2. ministerijos, kitos Vyriausybės įstaigos ir apskričių viršininkai;

3.2.3. kitos institucijos;

3.3. strateginio planavimo dokumentų rengimo, įgyvendinimo stebėsenos ir atsiskaitymo už rezultatus tvarka ir terminai.

4. Strateginio planavimo dokumentai skirstomi į vienos valdymo srities ir kelių valdymo sričių plėtrą nustatančius dokumentus. Dažniausiai rengiami šie strateginio planavimo dokumentai: strategijos, programos ir strateginiai veiklos planai. Siekiant suplanuoti ir įgyvendinti vienos valdymo srities plėtros tikslus, dažniausiai rengiama atitinkamos valdymo srities vidutinės trukmės (prireikus – ilgalaikė) plėtros strategija, kuri įgyvendinama pagal institucijos (institucijų) strateginiuose veiklos planuose numatytas programas. Siekiant suplanuoti ir įgyvendinti kelių valdymo sričių plėtros tikslus, gali būti rengiamos kelių valdymo sričių ilgalaikės plėtros strategijos ir (arba) vidutinės trukmės tarpinstitucinės programos. Vienos valdymo srities ir kelių valdymo sričių plėtros strateginio planavimo dokumentai turi būti tarpusavyje suderinti, juose numatytos priemonės turi būti įtrauktos į institucijų strateginius veiklos planus.

5. Strateginio planavimo sistemoje svarbiausias ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentas yra Valstybės ilgalaikės raidos strategija. Ilgos trukmės yra ir šie strateginio planavimo dokumentai: Lietuvos ūkio (ekonomikos) plėtros iki 2015 metų ilgalaikė strategija, Nacionalinio saugumo strategija, Nacionalinė darnaus vystymosi strategija, Lietuvos Respublikos teritorijos bendrasis planas, kiti dokumentai, numatyti Valstybės ilgalaikės raidos strategijoje ir įstatymuose.

6. Ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentams įgyvendinti rengiami vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentai. Paprastai vidutinės trukmės plėtros tikslams numatyti rengiamos strategijos, kurios nusako institucijai priskirtos visos valdymo srities arba didelės jos dalies vystymosi kryptis. Vienos valdymo srities plėtros tikslams įgyvendinti rekomenduojamos ne daugiau kaip 5 strategijos (parengtos pagal šios Metodikos III skyriaus nuostatas). Šias strategijas tvirtina Vyriausybė arba Seimas. Kelių valdymo sričių suderintai plėtrai nustatyti paprastai rengiamos strategijos ir (arba) tarpinstitucinės programos (tokios programos rengiamos vadovaujantis šios Metodikos 37.2 punkto nuostatomis). Vienas iš svarbiausiųjų vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentų yra Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategija. Ji nenustato naujų nacionalinių arba valdymo srities plėtros tikslų ir uždavinių, o nurodo, kokiems kitiems strateginio planavimo dokumentų tikslams ir uždaviniams įgyvendinti bus naudojamos ES struktūrinių fondų lėšos. Kelių valdymo sričių suderintą plėtrą nustatančius strateginio planavimo dokumentus tvirtina Vyriausybė arba Seimas.

7. Trumpos trukmės strateginio planavimo dokumentai rengiami siekiant įgyvendinti ilgos ir vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentus. Trumpos trukmės strateginio planavimo dokumentai yra institucijų strateginiai veiklos planai, kuriuos rengia institucijos, kurių vadovai yra asignavimų valdytojai.

Institucijų strateginiai veiklos planai rengiami atsižvelgiant į Vyriausybės programą ir Vyriausybės prioritetus, Valstybės ilgalaikės raidos strategijos, atitinkamos valdymo srities plėtros strategijos, Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategijos (ir šią strategiją įgyvendinančių veiksmų programų), kitų su institucijos veikla susijusių strateginio planavimo dokumentų nuostatas.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

8. Institucijų strateginiuose veiklos planuose išdėstoma institucijų misija, strateginiai tikslai ir programos, kuriose nurodomi siekiami rezultatai, planuojami finansiniai ir kiti ištekliai (kol nėra patvirtintas, strateginis veiklos planas laikomas projektu, o šios Metodikos 5 priedo 1a ir 1b formose bei lentelėse nurodyti asignavimai suprantami kaip poreikis).

81. Viešojo administravimo įstaiga, kurios vadovas nėra asignavimų valdytojas (toliau vadinama – pavaldi įstaiga), rengia metinį veiklos planą pagal šios Metodikos 9 priedą „Metinio veiklos plano forma.“

Pavaldi įstaiga, rengdama metinį veiklos planą, prisideda prie atitinkamo institucijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, strateginiame veiklos plane numatytų programų ar jų priemonių įgyvendinimo.

Pavaldi įstaiga asignavimų valdytojo reikalavimu atlieka aplinkos ir išteklių analizę ir metiniame veiklos plane pateikia apibendrintą informaciją apie išorės ir vidaus veiksnius, turinčius įtakos jos veiklai, nurodo savo įstaigos misiją ir strateginį tikslą (ar kelis strateginius tikslus), po to įvardija institucijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, atitinkamo strateginio tikslo (strateginių tikslų) ir tų programų, kurias įgyvendinant dalyvauja, tikslų, uždavinių ir priemonių pavadinimus ir jų kodus. Pavaldi įstaiga aprašo, kaip ir kada įgyvendins numatytas priemones, ir lentelės forma metiniame veiklos plane išdėsto detalų šių priemonių įgyvendinimo planą, kuriame nurodo priemonių ir konkrečių veiksmų vykdymo terminus, atsakingus vykdytojus, skiriamus asignavimus, finansavimo šaltinius. Metiniame veiklos plane atskiroje lentelėje pateikiama vertinimo kriterijų ir veiksmų atlikimo rodiklių suvestinė (jeigu asignavimų valdytojas nenustato kitaip). Asignavimų valdytojas, atsižvelgdamas į pavaldžios įstaigos specifiką, gali pareikalauti ir kitokios informacijos.

Pavaldi įstaiga, rengdama metinio veiklos plano projektą, jį derina su institucijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, atitinkamos programos, kurią įgyvendinant dalyvauja, koordinatoriumi – asmeniu, kuris atsakingas už programos parengimo ir įgyvendinimo koordinavimą (toliau vadinama – programos koordinatorius). Parengtą metinio veiklos plano projektą pavaldi įstaiga pateikia atitinkamam asignavimų valdytojui jo nustatytais terminais. Po to, kai patvirtinamas institucijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, strateginis veiklos planas, pavaldžios įstaigos metinį veiklos planą tvirtina asignavimų valdytojas arba jo pavedimu pavaldžios įstaigos vadovas.

Papildyta punktu:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

9. Institucijų strateginių veiklos planų rengimo procesas susijęs su valstybės biudžeto projekto rengimu, kurio pagrindiniai etapai nurodyti šios Metodikos 10 priede. Detaliau šie etapai ir jų vykdymo terminai reglamentuojami Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. gegužės 14 d. nutarimu Nr. 543 (Žin., 2001, Nr. 42-1455; 2004, Nr. 96-3531), ir Vyriausybės nutarime dėl Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių projektų rengimo plano patvirtinimo. Šiuose nutarimuose nustatytais terminais atliekami šiame punkte nurodyti veiksmai.

Paprastai kasmetinis biudžeto planavimo procesas prasideda Vyriausybės prioritetų nustatymu. Kiekvienų metų pradžioje Vyriausybė prireikus iš naujo svarsto savo prioritetus ir juos tikslina. Vyriausybės prioritetai nustatomi atsižvelgiant į Vyriausybės programos ir Valstybės ilgalaikės raidos strategijos nuostatas. Vyriausybės prioritetais vadovaujasi institucijos, rengdamos ar tikslindamos savo programas. Paprastai nustatomos ne daugiau kaip 5 Vyriausybės prioritetinės veiklos kryptys arba tikslai.

Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai parengtus kitų metų strateginių veiklos planų projektus pateikia Finansų ministerijai kasmet, II ketvirtį. Įstaigos prie ministerijų, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, teikia Finansų ministerijai tik su atitinkamos valdymo srities ministerija suderintus strateginių veiklos planų projektus. Ministerijos (kartu su įstaigų prie ministerijų strateginių veiklos planų projektais), Vyriausybės įstaigos, apskričių viršininkai strateginių veiklos planų projektus pateikia ir Vyriausybės kanceliarijai.

Finansų ministerija, išnagrinėjusi, ar asignavimų valdytojai, rengdami naujas arba tikslindami vykdomas programas, vadovavosi Vyriausybės prioritetais, ar numatomos tęsti programos pasiekė numatytus rezultatus, ar neiškyla programų sutapatinimo grėsmė ir dvigubo lėšų panaudojimo tiems patiems tikslams pasiekti rizika, ir atsižvelgusi į asignavimų valdytojų pateiktą informaciją, ar efektyviai bus naudojami asignavimai numatomiems tikslams pasiekti, Ministro Pirmininko nustatytais terminais teikia Vyriausybės Strateginiam komitetui pasiūlymus dėl atitinkamų strateginių veiklos planų programų finansavimo. Vyriausybės kanceliarija analizuoja, kaip ministerijų (kartu su įstaigų prie ministerijų), Vyriausybės įstaigų, apskričių viršininkų strateginių veiklos planų programose planuojama įgyvendinti vidutinės ir ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentuose numatytus tikslus, ir teikia išvadas bei pasiūlymus Vyriausybės Strateginiam komitetui.

Vyriausybės Strateginis komitetas svarsto ministerijų (Ministrui Pirmininkui nusprendus – ir kitų Vyriausybei atskaitingų institucijų) kitų metų strateginių veiklos planų projektus, įvertina jų atitiktį Vyriausybės programoje nustatytiems prioritetiniams strateginiams tikslams, taip pat Vyriausybės kanceliarijos ir Finansų ministerijos pastabas bei pasiūlymus ir teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl institucijų planuojamų programoms įgyvendinti būtinų asignavimų.

Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, atsižvelgdami į Vyriausybės Strateginio komiteto pasiūlymus, patikslina atitinkamų metų strateginių veiklos planų projektus, programų sąmatų projektus (su atitinkamais skaičiavimais), valstybės kapitalo investicijų paraiškas (valstybės kapitalo investicijų į atitinkamą sritį preliminarių limitų pasiskirstymą pagal valstybės biudžeto asignavimų valdytojus, investicijų projektus (investicijų projektų įgyvendinimo programas) ir pateikia juos Finansų ministerijai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Nr. 487, 2009-05-20, Žin., 2009, Nr. 66-2618 (2009-06-04), i. k. 1091100NUTA00000487

10. Kasmet rengiamos atitinkamo laikotarpio makroekonominės prognozės: bendrojo vidaus produkto (BVP), infliacijos, užimtumo ir kitų rodiklių. Šių dokumentų pagrindu formuojami šalies fiskaliniai rodikliai.

11. Fiskaliniai rodikliai apima tikėtinas pajamas ir asignavimus, numatomą deficitą, valstybės skolos dinamiką ir apribojimus. Remiantis fiskaliniais rodikliais, kiekvienai institucijai numatomi maksimalūs asignavimai, kuriais vadovaujantis rengiami strateginiai veiklos planai.

12. Vyriausybės Strateginis komitetas, analizuodamas informaciją dėl papildomų asignavimų Vyriausybės prioritetams įgyvendinti, gali siūlyti institucijoms keisti vykdomų programų prioritetus, riboti lėšas, skatinti jas racionaliau naudoti. Institucijos privalo atitinkamai patikslinti savo strateginius veiklos planus. Finansų ministerija įvertina institucijų planavimo rodiklius, į kuriuos įeina:

Punkto pakeitimai:

Nr. 487, 2009-05-20, Žin., 2009, Nr. 66-2618 (2009-06-04), i. k. 1091100NUTA00000487

12.1. institucijų programų ir priemonių lėšų poreikis, atsižvelgiant į fiskalinius rodiklius;

12.2. papildomos lėšos, skirtinos Vyriausybės prioritetiniams strateginiams tikslams (Vyriausybės prioritetams) įgyvendinti;

12.3. lėšos, kurias institucijos gali sutaupyti.

13. Institucijų planavimo rodikliai apibendrinami ir gautos išvados taikomos rengiant valstybės biudžeto ir Valstybės investicijų programos projektus.

III. VALDYMO SRITIES PLĖTROS STRATEGIJOS RENGIMAS

14. Kad nusibrėžtų ilgos arba vidutinės trukmės tikslus ir numatytų būdus, kaip juos pasiekti, institucijos rengia valdymo srities plėtros strategiją (toliau vadinama – strategija), kuri pateikiama tvirtinti Vyriausybei (išimtiniais atvejais – Seimui). Strategijos rengiamos tuo atveju, jeigu jos apima institucijos visos valdymo srities arba didelės jos dalies vystymąsi, todėl institucijai nerekomenduojama rengti daugiau kaip 5 strategijas.

15. Rekomenduojama ši strategijos struktūra:

15.1. Strategijos santrauka.

15.2. Bendrosios nuostatos.

15.3. Valdymo srities būklės analizė ir SSGG analizė.

15.4. Valdymo srities vizija, valdymo srities plėtros strateginis tikslas, tikslai ir uždaviniai.

15.5. Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijai).

15.6. Strategijos įgyvendinimas ir atskaitomybė.

15.7. Strategijos įgyvendinimo priemonių planas (jis numatomas rengti tuo atveju, jeigu strategijai įgyvendinti nenumatoma rengti atskiros programos ar programų).

16. Strategijos skyriuje „Strategijos santrauka“ trumpai išdėstomi strategijos tikslai, uždaviniai ir siekiami rezultatai (vertinimo kriterijai). Strategijos santraukos atitinkamose skiltyse pateikiamos strategijos rengimo metu žinomos efekto ir rezultato kriterijų reikšmės (toliau vadinama – dabartinė reikšmė) ir planuojamos šių kriterijų reikšmės strategijos įgyvendinimo pabaigoje (toliau vadinama – siektina reikšmė).

Strategijos santraukos pavyzdys pateikiamas šios Metodikos 2 priedo „Valdymo srities plėtros strategijos rengimas“ 1 lentelėje (Informacinių technologijų (IT) srities plėtros strategijos santrauka).

17. Strategijos skyriuje „Bendrosios nuostatos“ rekomenduojama pateikti informaciją apie strategijos rengimo priežastis, jos struktūrą, ryšį su kitais strateginio planavimo dokumentais. Prireikus apibrėžiamos joje vartojamos sąvokos ir panašiai.

18. Strategijos skyriuje „Valdymo srities būklės analizė ir SSGG analizė“ pirmiausia turi būti analizuojama esama valdymo srities būklė, nustatomos ir paaiškinamos plėtros problemų priežastys, aprašomos ateities plėtros tendencijos ir galimi sprendimai dėl investicijų. Analizės paskirtis – visapusiškai įvertinti valdymo srities plėtrai svarbius išorės (politinius, ekonominius, socialinius ir technologinius veiksnius pagal šios Metodikos 27 punkto nuostatas) ir vidaus (institucinė sandara, reglamentavimas, veiklos rezultatai, ištekliai) veiksnius. Institucijoms siūloma aprašyti pagrindines socialines ekonomines problemas, plėtros netolygumus, palyginti juos su ES vidurkiu ir atskiromis valdymo sritimis. Taip pat rekomenduojama aprašyti valstybės paramą valdymo srities plėtrai, išanalizuoti regionų problemas ir plėtros netolygumus.

Išanalizavus valdymo srities plėtros netolygumus tarp Lietuvos Respublikos ir kitų ES valstybių narių, reikia nustatyti pagrindinių valdymo srities plėtros netolygumų laipsnį. Kad būtų galima įvertinti svarbiausius, kiekybinius valdymo sričiai būdingiausius netolygumus, pateikiami aiškiai suformuluoti ir kiekybiškai išreikšti pagrindiniai rodikliai, pagal kuriuos bus vertinami valdymo srities pokyčiai. Atsižvelgiant į valdymo srities specifiką, rekomenduojama pasirinkti nuo 2 iki 5 rodiklių. Plėtros netolygumų laipsnio (mažas, vidutinis, didelis) įvertinimo pavyzdys pateikiamas šios Metodikos 2 priedo 2 lentelėje (Informacinių technologijų (IT) srities netolygumų įvertinimas).

Toliau analizuojamos visos svarbiausios nacionalinės (Vyriausybės, apskričių, savivaldybių) ir tarptautinės (ES, tarptautinių finansinių institucijų) vykdomos ir įgyvendintos programos. Šios programos įvertinamos pagal jose nustatytus kriterijus.

Informacijos apie programų įvertinimą pavyzdys pateikiamas šios Metodikos 2 priedo 3 lentelėje (Informacija apie vykdytas programas ir jų įvertinimas).

19. Institucija, atlikdama aplinkos ir išteklių analizę, gali naudotis kitais valdymo srities specifiką atitinkančiais analizės metodais (taikomais tarptautinėje praktikoje), kurie leistų išsamiau apibūdinti esamą būklę. Išanalizavus vidaus ir išorės veiksnius, atliekama SSGG analizė ir nagrinėjami šios Metodikos 31 punkte nurodyti strateginiai ryšiai. Valdymo srities SSGG analizės pavyzdys pateikiamas šios Metodikos 2 priedo 4 lentelėje (Informacinių technologijų (IT) srities SSGG).

20. Strategijos skyriuje „Valdymo srities vizija, valdymo srities plėtros strateginis tikslas, tikslai ir uždaviniai“ pagal atliktą valdymo srities būklės analizę, SSGG analizę ir strateginių ryšių analizę formuluojami vizija, strateginis tikslas ir kiti tikslai. Suformuluota vizija turėtų atspindėti atitinkamos valdymo srities idealizuotą būklę, kuri turėtų būti pasiekta po tam tikro laikotarpio. Strateginis tikslas ir tikslai formuluojami vadovaujantis šios Metodikos 34 ir 39 punktais. Suformulavus valdymo srities plėtros tikslus, kiekvienam tikslui įgyvendinti numatomi uždaviniai. Siūloma išnagrinėti keletą galimų strategijos variantų ir nustačius prognozuojamą jų poveikį pasirinkti tinkamiausią strategiją.

21. Strategijos skyriuje „Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijai)“ aprašomi strategijos įgyvendinimo rezultatai, t. y. pateikiami strateginio tikslo įgyvendinimo (efekto) ir tikslų įgyvendinimo (rezultato) vertinimo kriterijai, pagal kuriuos bus įvertinta per tam tikrą laiką pasiekta pažanga. Vertinimo kriterijai formuluojami vadovaujantis šios Metodikos 42 ir 43 punktais. Rekomenduojama pateikti konkrečias planuojamas šių kriterijų reikšmes strategijos įgyvendinimo pabaigoje.

22. Strategijos skyriuje „Strategijos įgyvendinimas ir atskaitomybė“ pateikiama informacija, kas bus daroma strategijai įgyvendinti, t. y. ar strategijai įgyvendinti bus parengta atskira programa, ar bus rengiamas (ar jau pridedamas) strategijos įgyvendinimo priemonių planas. Taip pat būtina nurodyti, iš kokių finansavimo šaltinių numatoma įgyvendinti strategiją. Toliau nurodoma už strategijos įgyvendinimo koordinavimą atsakinga institucija ir įgyvendinant strategiją dalyvaujančios institucijos, atsiskaitymo už strategijos įgyvendinimą būdai ir terminai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

23. Strategijos įgyvendinimo priemonių plane (lentelės forma) nuosekliai išdėstomi ir numeruojami valdymo srities tikslai, jiems įgyvendinti numatyti uždaviniai ir kiekvieno uždavinio priemonės, nurodomi priemonių įgyvendinimo terminai, vykdytojai, lėšų poreikis ir finansavimo šaltiniai.

Strategijos įgyvendinimo priemonių planas gali būti tvirtinamas kaip strategijos priedas arba tvirtinamas atskiru teisės aktu. Patvirtinus strategijos įgyvendinimo priemonių planą, už strategijos įgyvendinimo koordinavimą atsakinga institucija atlieka veiksmus pagal šios Metodikos 37.3 punkto nuostatas, o įgyvendinant strategiją dalyvaujančios institucijos atlieka veiksmus pagal šios Metodikos 37.4 punkto nuostatas, t.y. analogiškus kaip patvirtinus tarpinstitucinę programą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

IV. INSTITUCIJOS STRATEGINIO VEIKLOS PLANO RENGIMAS

24. Institucija rengia 3 metų trukmės strateginį veiklos planą, kuris kasmet atnaujinamas. Rengdama strateginį veiklos planą, institucija išanalizuoja ir įvertina aplinką ir išteklius, suformuluoja misiją, numato strateginius tikslus ir jų siekimo būdus. Institucijos veikla planuojama atsižvelgiant į Vyriausybės programą ir Vyriausybės prioritetus, Valstybės ilgalaikės raidos strategijos, atitinkamos valdymo srities plėtros strategijos, Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategijos ir ją įgyvendinančių veiksmų programų, kitų su institucijos veikla susijusių strateginio planavimo dokumentų nuostatas. Institucija turi numatyti, kaip optimaliai panaudos turimus ir planuojamus gauti finansinius, materialinius ir žmogiškuosius išteklius misijai vykdyti ir užsibrėžtiems strateginiams tikslams pasiekti.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

25. Strateginis institucijos veiklos planavimas leidžia:

25.1. analizuoti ir vertinti instituciją kaip integruotą valstybės sistemos dalį ir kaip savarankišką sistemą, koordinuojančią struktūrinių padalinių veiklą;

25.2. suvokti institucijos strateginius tikslus, kryptingai planuoti jos veiklą, efektyviai paskirstyti ir prireikus perskirstyti finansinius, materialinius ir žmogiškuosius išteklius;

25.3. geriau koordinuoti institucijos struktūrinių padalinių veiklą ir ją tikslinti atsižvelgiant į pokyčius;

25.4. geriau kontroliuoti, kaip įgyvendinami institucijos strateginiai tikslai, ir skatinti darbuotojus.

26. Pažymėtini šie institucijos strateginio veiklos plano rengimo ir vykdymo etapai:

26.1. aplinkos, išteklių ir SSGG analizė;

26.2. misijos formulavimas;

26.3. strateginių tikslų nustatymas;

26.4. institucijos programų rengimas;

26.5. institucijos programų įgyvendinimas;

26.6. stebėsena ir atsiskaitymas už rezultatus.

27. Institucijos aplinkos analizės (PEST analizės) metu nustatomi institucijos išorės veiksniai ir įvertinamas jų poveikis institucijos veiklai. Išorės veiksnių formuluotės turi būti kuo konkretesnės; kur įmanoma, pateikiami kiekybiškai išreikšti rodikliai. Minėtinos šios išorės veiksnių grupės:

27.1. Politiniai veiksniai. Jie turi įtakos institucijos veiklos reguliavimo riboms. Nagrinėjamas nacionalinis, ES ir tarptautinis teisinis reglamentavimas ir išskiriami veiksniai, darantys teigiamą arba neigiamą įtaką institucijos veiklai.

27.2. Ekonominiai veiksniai. Nagrinėjami ūkio valdymo srities raidos veiksniai, darantys įtaką institucijos veiklai.

27.3. Socialiniai veiksniai. Nagrinėjami demografiniai, vertybių, gyvensenos ir kiti pokyčiai, būdingi tam tikram visuomeninės raidos etapui, taip pat ekologiniai ir kultūriniai veiksniai, darantys įtaką institucijos veiklai.

27.4. Technologiniai veiksniai. Jie svarbūs įvertinant naujų technologijų, informacijos srautų poveikį institucijos reguliuojamai sričiai, valdymo organizavimui ir institucijų tarpusavio ryšiams.

28. Išnagrinėjus išorės veiksnius, prognozuojamos galimybės ir grėsmės, kurios nusako pagrindines tendencijas, susijusias su institucijos veikla.

29. Išnagrinėjus ir įvertinus išorės veiksnius, vertinami ištekliai (vidaus veiksniai). Tuo tikslu išanalizuojamos šios sritys:

29.1. teisinė bazė;

29.2. organizacinė struktūra;

29.3. žmogiškieji ištekliai (pareigybės, kvalifikacija);

29.4. planavimo sistema;

29.5. finansiniai ištekliai;

29.6. apskaitos tinkamumas;

29.7. ryšių sistema (informacinės ir komunikavimo sistemos);

29.8. vidaus kontrolės sistema (taip pat vidaus audito sistema).

30. Remiantis išteklių analizės rezultatais, nustatomos institucijos stiprybės ir silpnybės. Jų analizė parodo realias institucijos galimybes kovoti su kliūtimis, atsiradusiomis dėl išorės veiksnių. Išteklių analizė leidžia institucijai numatyti tikslų ir uždavinių įvykdymo galimybes.

Siekiant nustatyti svarbiausius veiksnius ir kokybiškai atlikti strateginių ryšių analizę, siūloma nurodyti ne daugiau kaip 10 stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių teiginių.

31. Aplinkos ir išteklių analizės metu kartu įvertinami ir praėjusio laikotarpio rezultatai, nurodomi veiklą lemiantys veiksniai, taip pat kiti veiksniai, turintys įtakos institucijos veiklos rezultatams. Institucija, atlikdama aplinkos ir išteklių analizę, gali naudotis kitais jos specifiką atitinkančiais analizės metodais (taikomais tarptautinėje praktikoje), kurie leistų išsamiau apibūdinti esamą būklę. Parengus aplinkos ir išteklių analizę, atliekama SSGG analizė. Ministerijos, kitos Vyriausybės įstaigos ir apskričių viršininkai, atlikdami analizę, turi apžvelgti ir apibendrinti įstaigų prie ministerijų ir (arba) pavaldžių įstaigų veiklos sritis, pagrįsti šios veiklos būtinumą. SSGG analizės pagrindu nagrinėjami šie strateginiai ryšiai:

31.1. kaip panaudoti stiprybes galimybėms realizuoti;

31.2. kaip pašalinti silpnybes pasinaudojant galimybėmis;

31.3. kaip panaudoti stiprybes grėsmėms sumažinti;

31.4. kokias silpnybes reikia pašalinti, kad sumažėtų grėsmės.

32. Aplinkos ir išteklių analizė būtina tolesniems planavimo etapams:

32.1. Formuluojant ir prireikus tikslinant institucijos misiją – ją formuluojant pirmą kartą, aplinkos ir išteklių analizė parodo misijos įgyvendinimo realumą. Jeigu aplinkybės pasikeičia, misiją rekomenduojama tikslinti.

32.2. Numatant (tikslinant) institucijos strateginius tikslus – pirmą kartą atliekama aplinkos ir išteklių analizė padeda atskirti svarbiausias institucijos veiklos kryptis, užsibrėžti tikslus ir numatyti rezultatus. Vėliau aplinkos analizės prireikia aplinkybėms, lėmusioms šių tikslų pobūdį, įvertinti. Aplinkybėms pasikeitus, institucijos tikslai tikslinami.

32.3. Iš naujo apsvarstant esamas ir rengiant tolesnes institucijos programas ar priemones – aplinkos ir išteklių analizė padeda nustatyti, kurios institucijos programos ar priemonės buvo efektyviausios.

32.4. Numatant institucijos programų kitų metų rezultatus – institucijos aplinkos analizė padeda įvertinti tuos veiksnius, kurie gali daryti įtaką siekiant institucijos programose numatytų rezultatų. Tai padeda koreguoti planuojamus institucijos rezultatus ir tinkamai pasirinkti priemones šiems rezultatams pasiekti.

33. Institucijos misija apibūdina institucijos paskirtį ir įsipareigojimus, svarbiausią institucijos tikslą, kompetencijos sritį ir veiklos kryptį, visuomenės poreikius, parodo, kokiu tikslu buvo įsteigta institucija, dėl ko ji funkcionuoja, kuo skiriasi nuo kitų valdymo institucijų. Nustatant institucijos misiją, atsižvelgiama į esamą ir būsimą institucijos veiklą ir tikslus. Institucijos misija yra pastoviausias, palyginti su strateginiais tikslais ir uždaviniais, institucijos įsipareigojimas. Institucijos misija tikslinama, jeigu pasikeičia aplinkybės, nulėmusios institucijos misijos turinį.

34. Institucijos misijai įgyvendinti nustatomi institucijos strateginiai tikslai. Jie formuluojami vadovaujantis šiais principais:

34.1. tinkamumu (tikslai turi skatinti instituciją vykdyti savo misiją);

34.2. realumu (tikslai turi būti realūs – atsižvelgiama į išorės ir vidaus veiksnius);

34.3. motyvavimu (tikslai turi skatinti instituciją veikti);

34.4. suprantamumu (tikslai turi būti suformuluoti paprastai ir aiškiai);

34.5. įsipareigojimu (tikslai turi sąlygoti įsipareigojimus);

34.6. suderinamumu (institucijos ir jos padalinių tikslai turi būti glaudžiai susiję).

35. Institucijai rekomenduojama formuluoti iki 5 tikslų. Institucija, nustačiusi (patikslinusi) strateginius tikslus, suformuluoja jų įgyvendinimo vertinimo kriterijus (efekto kriterijus).

36. Strateginiams tikslams įgyvendinti rengiamos programos. Programas rengia ir jų įgyvendinimą prižiūri institucijos vadovo (ar jo įgalioto asmens) paskirti programų koordinatoriai (arba institucijos struktūrinių padalinių vadovai) arba kiti atsakingi už programas asmenys, kurie privalo reguliariai organizuoti programų peržiūrą (vertinti programos ir jos priemonių tikslingumą, atsižvelgdami į kintančias aplinkybes ir veiksnius, turinčius ar galinčius turėti įtakos programų įgyvendinimui ir jų tikslų pasiekimui). Prireikus institucija gali pasitelkti nepriklausomus ekspertus ar institucijas atitinkamai programai įvertinti. Institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo prireikus gali paskirti asmenis, atsakingus už atskirų priemonių planavimą ir įgyvendinimą. Atsižvelgdamas į programų peržiūros rezultatus, taip pat į vidaus ir išorės audito rekomendacijas, asignavimų valdytojas sprendžia, ar tikslinga tęsti jau vykdomas programas. Jeigu programa baigta vykdyti, turi būti atliktas galutinis programos vertinimas. Planuojamos įgyvendinti, vykdomos ir baigtos vykdyti programos vertinamos pagal šios Metodikos 65–74 punktų nuostatas.

Programos skirstomos į tarpinstitucines programas (horizontalias) ir institucijos programas (vertikalias). Lėšos institucijos programai vykdyti numatomos vienam asignavimų valdytojui. Šios programos tikslai siejami tik su viena valdymo sritimi. Tarpinstitucinės programos rengiamos, kai reikia koordinuoti kelių ministrų (ar ministrų ir Vyriausybės įstaigų vadovų) valdymo sričių veiklą. Rengiant ir įgyvendinant tarpinstitucines programas, dalyvauja kelios institucijos – asignavimų valdytojai (toliau vadinama – dalyvaujančios institucijos). Šios programos įgyvendinamos iš atitinkamiems asignavimų valdytojams skirtų lėšų.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

37. Tarpinstitucinės programos rengimo ir įgyvendinimo koordinavimas vykdomas taip:

37.1. Tarpinstitucinės programos rengimą ir įgyvendinimą koordinuoja Vyriausybės įgaliota institucija (toliau vadinama – koordinuojanti institucija), su kuria kitos rengiant ir įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujančios institucijos (toliau vadinama – dalyvaujanti institucija) turi derinti bendrą veiklą. Derinimo metu turi būti susitarta dėl bendrų programos tikslų, kas įgyvendins atitinkamus uždavinius ir vykdys priemones.

37.2. Vyriausybės ar Seimo (kai programos projektą Seimui teikia Vyriausybė) tvirtinamoje tarpinstitucinėje programoje pateikiama:

37.2.1. bendrosios nuostatos;

37.2.2. aplinkos analizė (ji nebūtina, jeigu prieš tai buvo patvirtinta atitinkama strategija, kurią įgyvendina ši programa);

37.2.3. programos tikslai ir uždaviniai;

37.2.4. siekiami rezultatai (vertinimo kriterijai);

37.2.5. duomenys apie programos įgyvendinimo, stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmą (nurodoma programą koordinuojanti institucija, dalyvaujančios institucijos, atskaitomybės būdai ir terminai, prireikus pavedama koordinuojančiai institucijai patvirtinti programos stebėsenos, atskaitomybės ir informavimo apie programos vykdymą tvarkos aprašą);

37.2.6. priemonių planas, kuriame nuosekliai išdėstomi ir numeruojami programos tikslai, jiems įgyvendinti numatyti uždaviniai ir kiekvieno uždavinio priemonės, nurodomi priemonių įgyvendinimo terminai, vykdytojai, preliminarus lėšų poreikis ir finansavimo šaltiniai.

37.3. Vyriausybei ar Seimui patvirtinus tarpinstitucinę programą, koordinuojanti institucija:

37.3.1. kreipiasi į Finansų ministeriją dėl patvirtintos tarpinstitucinės programos įtraukimo į tarpinstitucinių programų ir strategijų sąrašą ir kodo suteikimo, teikia Finansų ministerijai jos nustatyta tvarka informaciją apie tarpinstitucinę programą (nurodo programos vykdymo trukmę ir dalyvaujančias institucijas, atitinkamoje Finansų ministerijos duomenų bazėje užpildo programos priemonių plano lentelę, pateikia kitą Finansų ministerijos nustatytą teikti informaciją);

37.3.2. praneša dalyvaujančioms institucijoms apie patvirtintą tarpinstitucinę programą (ir jai suteiktą kodą), taip pat apie vykdytinas tarpinstitucinės programos priemones ir jų kodus (šios informacijos reikia pildant strateginio veiklos plano lenteles, taip pat formas, nurodytas šios Metodikos 3, 4, 7 ir 8 prieduose);

37.3.3. savo strateginiame veiklos plane numato tarpinstitucinės programos priemonių įgyvendinimą, t. y. tarpinstitucinės programos priemones susieja su jau vykdomomis atitinkamų strateginio veiklos plano programų priemonėmis, prireikus papildo strateginį veiklos planą naujomis priemonėmis, suformuluoja naują programos uždavinį (ar tikslą), kuris atitiktų tarpinstitucinės programos uždavinį (ar tikslą), išimtiniais atvejais rengia atskirą programą (iš naujo pildo šios Metodikos 5 priedo 1b formą);

37.3.4. esant šios Metodikos 37.2.5 punkte nurodytam pavedimui, tvirtina programos stebėsenos, atskaitomybės ir informavimo apie programos vykdymą tvarkos aprašą, kuriame nurodo, kada ir kokią informaciją turi pateikti dalyvaujančios institucijos (nurodant informacijos pateikimo pagal šios Metodikos 3 priedą terminus), kokios formos ataskaitas pateikti (nurodant informacijos pateikimo pagal šios Metodikos 7 priedą terminus), paskiria už tarpinstitucinės programos priemonių įgyvendinimą atsakingus asmenis, kurie teiktų programos koordinatoriui (koordinuojančios institucijos paskirtam asmeniui) informaciją apie savo institucijos dalyvavimą įgyvendinant programą;

37.3.5. gavusi iš dalyvaujančių institucijų informaciją apie jų vykdytinas priemones, pildo formą, nurodytą šios Metodikos 4 priede, o pasibaigus biudžetiniams metams pildo formą, nurodytą šios Metodikos 8 priede.

37.4. Vyriausybei ar Seimui patvirtinus tarpinstitucinę programą, dalyvaujančios institucijos:

37.4.1. savo strateginiuose veiklos planuose numato tarpinstitucinės programos priemonių įgyvendinimą, t. y. tarpinstitucinės programos priemones susieja su jau vykdomomis atitinkamų strateginio veiklos plano programų priemonėmis, prireikus papildo strateginį veiklos planą naujomis priemonėmis, suformuluoja naują programos uždavinį (ar tikslą), kuris atitiktų tarpinstitucinės programos uždavinį (ar tikslą);

37.4.2. koordinuojančios institucijos nustatytais terminais rengia ir teikia jai užpildytą informaciją apie dalyvavimą įgyvendinant tarpinstitucinę programą (šios Metodikos 3 priedas) ir informaciją apie tarpinstitucinės programos priemonių vykdymą per ataskaitinį laikotarpį (šios Metodikos 7 priedas). Jeigu tarpinstitucinės programos priemonę įgyvendina kelios institucijos, informaciją apie priemonės įgyvendinimą teikia pirmoji priemonių plane nurodyta institucija, apibendrinusi iš kitų dalyvaujančių institucijų gautą informaciją.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

38. Institucijos programa rengiama įvertinus aplinką ir išteklius, suformulavus institucijos misiją ir nustačius jos strateginius tikslus. Institucijos programoje aptariama:

38.1. tikslai;

38.2. uždaviniai;

38.3. priemonės (projektai);

38.4. vertinimo kriterijai;

38.5. lėšos.

39. Institucijos programos tikslas turi nusakyti rezultatą, kurį norima pasiekti per tam tikrą laikotarpį. Institucijos programos tikslai turi būti susiję su institucijos paskirtimi ir jos strateginiais tikslais. Jie turi atitikti aplinkos ir išteklių analizės išvadas, t. y. turi būti formuluojami atsižvelgiant į atitinkamus poreikius, sąlygas ir galimybes. Institucijos programos tikslai išdėstomi prioriteto tvarka.

40. Institucijos programos tikslams įgyvendinti suformuluojami uždaviniai. Kiekvienas institucijos programos tikslas turi turėti bent vieną uždavinį. Jeigu yra daugiau uždavinių, jie išdėstomi prioriteto tvarka. Uždavinys turi suteikti galimybę nustatyti, ką institucija atliks kitais metais, siekdama institucijos programų tikslų, ir kokių ji tikisi rezultatų. Formuluojamam institucijos programos uždaviniui keliami šie reikalavimai:

40.1. Jis nurodo bent vieną pagrindinį rezultatą, kuris turi būti pasiektas.

40.2. Jo rezultatą galima išmatuoti, palyginti su objektyviais rodikliais.

40.3. Jo rezultatą galima pasiekti per biudžetinius metus turimais ištekliais.

41. Reikia numatyti priemones kiekvienam uždaviniui įgyvendinti. Rekomenduojama apsvarstyti ir numatyti daugiau kaip po vieną priemonę ir jas išdėstyti prioriteto tvarka. Priemonė turi atitikti šiuos kriterijus:

41.1. Ji yra efektyviausias ir racionaliausias būdas, kaip pasiekti norimą rezultatą.

41.2. Ji leidžia pasiekti norimą rezultatą turimais arba planuojamais ištekliais.

41.3. Ji yra suprantama, teisėta ir praktiškai įgyvendinama.

42. Siekiant stebėti, vertinti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami institucijos strateginiai tikslai ir programos, nustatomi efekto, rezultato ir produkto vertinimo kriterijai. Efekto ir rezultato kriterijai turi nurodyti kokybinius pokyčius (pokyčių kryptį, pokyčių apimtį, socialines grupes, kurioms bus daroma įtaka, taip pat sritį ir laiką, per kurį turi būti pasiektos nurodytos reikšmės). Produkto kriterijai dažniausiai parodo kiekybinį pokytį arba išlaidų efektyvumą. Rekomenduojama vertinimo kriterijus formuluoti vadovaujantis šiais principais:

42.1. Institucijos suplanuotieji vertinimo kriterijai turi atspindėti atitinkamuose ilgos ar vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentuose numatytus siekiamus rezultatus, t. y. šiuose dokumentuose numatyti svarbiausi kriterijai / rodikliai turi būti integruoti į institucijos strateginį veiklos planą atitinkamu lygmeniu.

42.2. Vertinimo kriterijai turi būti suformuluoti aiškiai ir leisti įvertinti konkrečios institucijos konkrečių strateginių tikslų, programų tikslų ir uždavinių įgyvendinimo per nustatytą laikotarpį lygį.

42.3. Efekto ir rezultato vertinimo kriterijai turi suteikti pakankamą informaciją apie strateginių ir programos tikslų įgyvendinimą, todėl turi būti numatytas atitinkamas tokių vertinimo kriterijų skaičius.

42.4. Produkto, rezultato ir efekto kriterijai turi sietis hierarchiniu principu: visiškai įgyvendinus uždavinius ir programų tikslus ir pasiekus numatytus rezultatus, bus įgyvendinti ir strateginiai tikslai, t. y. bus pasiekti planuotieji efekto kriterijai.

42.5. Produkto, rezultato ir efekto kriterijų formuluotės turi būti skirtingos.

42.6. Reikia numatyti vertinimo kriterijus, kurie leistų įvertinti visuomenei teikiamų paslaugų naudą, kokybę ir įvairovę.

42.7. Reikia numatyti produkto vertinimo kriterijus, kurie leistų pamatuoti išlaidų efektyvumą.

42.8. Nereikia planuoti efekto ir rezultato vertinimo kriterijų, kurie parodytų parengtų dokumentų, suorganizuotų renginių skaičių ir kita.

42.9. Strateginiame veiklos plane nereikia numatyti vertinimo kriterijų, kurie parodytų, kaip vykdomos institucijos funkcijos (prireikus tai galėtų būti numatoma metiniame veiklos plane).

42.10. Numatyti vertinimo kriterijai turi būti realūs ir naudingi institucijos veiklos planavimo ir valdymo procese.

42.11. Ištekliai, kurių reikia vertinimo kriterijaus įvykdymui apskaičiuoti, turi būti proporcingi iš šio kriterijaus gaunamai informacijos naudai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

43. Vertinimo kriterijai suteikia informaciją apie institucijos veiklos rezultatus, pagal juos atsiskaitoma institucijos viduje ir už jos ribų (rengiant atitinkamas veiklos ataskaitas, kuriose turi būti nurodomos planuotos ir faktinės vertinimo kriterijų reikšmės). Todėl labai svarbu numatyti tinkamas vertinimo kriterijų reikšmes, panaudojant Statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės tyrimų ir apklausų rezultatus, ekspertų išvadas ir kitus patikimus duomenų šaltinius. Rekomenduojama vertinimo kriterijų reikšmes numatyti pagal šiuos principus:

43.1. Vertinimo kriterijų reikšmės turi būti pamatuojamos ir apskaičiuojamos, patikimos ir nesudėtingai patikrinamos (informacija ir duomenys, kurių reikia vertinimo kriterijaus reikšmei apskaičiuoti, turi būti prieinami).

43.2. Vertinimo kriterijai dažniausiai matuojami absoliučiu skaičiumi arba procentine išraiška, nurodančia pokyčių kryptis (sumažės / padidės, palyginti su baziniais metais) ir pokyčių apimtį, palyginimus su ES valstybėse atitinkamose srityse taikomų vertinimo kriterijų reikšmėmis ir kita.

43.3. Planuojamos vertinimo kriterijų reikšmės turėtų būti pasiekiamos ir realios.

43.4. Vertinimo kriterijų reikšmės planuojamos ir jų pasiekiamumas vertinamas atsižvelgiant į patvirtintus asignavimus ir į vertinimo kriterijų reikšmes praėjusiais biudžetiniais metais.

43.5. Siūlytina vertinimo kriterijų reikšmes metams nepasibaigus keisti tik dėl objektyvių priežasčių (pavyzdžiui, pasikeitus asignavimams, kurie numatyti programai įgyvendinti).

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

44. Rekomenduojama sudaryti institucijos strateginio planavimo grupę institucijos strateginio veiklos plano rengimui organizuoti ir koordinuoti, jo įgyvendinimui prižiūrėti, biudžetiniais metais pasiektiems rezultatams įvertinti, iškilusioms problemoms analizuoti ir planuojamo laikotarpio veiklos prioritetams nustatyti (alternatyva – šias funkcijas pavesti institucijos struktūriniam padaliniui).

45. Institucijos strateginio planavimo grupę sudaro ir jos sudėtį tvirtina institucijos vadovas. Strateginio planavimo grupė atsiskaito institucijos vadovui.

46. Į institucijos strateginio planavimo grupės sudėtį rekomenduojama įtraukti institucijos struktūrinių padalinių vadovus, vyriausiąjį finansininką, vidaus audito tarnybos vadovą arba vidaus auditorių (stebėtojo teisėmis). Rekomenduojamas institucijos strateginio planavimo grupės narių skaičius – iki 10. Į institucijos strateginio planavimo grupės pasitarimus gali būti kviečiami suinteresuotų institucijų atstovai.

47. Institucijos strateginio veiklos plano rengimo terminai turi būti suderinti su Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto ir kitų su juo susijusių planavimo dokumentų projektų rengimo terminais.

48. Kad laiku pateiktų institucijos vadovui strateginį veiklos planą, institucijos strateginio planavimo grupė turi iš anksto suplanuoti savo darbą, numatyti reikiamus pasitarimus. Institucijos strateginio veiklos plano rengimo trukmė priklauso nuo institucijos veiklos, planuotojų skaičiaus, darbo spartos ir laiko, kurį institucija gali skirti šiam procesui.

49. Institucijos strateginio planavimo grupė į planavimo procesą įtraukia institucijos programų koordinatorius (arba atitinkamų struktūrinių padalinių vadovus), o jie – asmenis, atsakingus už atskirų priemonių planavimą ir įgyvendinimą. Institucijos strateginio planavimo grupė:

49.1. atlieka institucijos aplinkos ir išteklių analizę;

49.2. suformuluoja ir prireikus gali siūlyti patikslinti institucijos misiją;

49.3. nustato ir tikslina institucijos strateginius tikslus, numato planuojamo laikotarpio veiklos rezultatus, jų išdėstymą prioriteto tvarka;

49.4. nustato vykdytinas institucijos programas;

49.5. numato planuojamo laikotarpio rezultatus pagal institucijos programas;

49.6. paskiria užduotis institucijos programų koordinatoriams;

49.7. įvertina institucijos programų koordinatorių pateiktų institucijos programų projektų suderinamumą su institucijos strateginiais tikslais;

49.8. užtikrina visų institucijos programų tarpusavio suderinamumą;

49.9. pritaria institucijos programų projektams ir pateikia institucijos strateginio veiklos plano projektą institucijos vadovui;

49.10. suformuluoja (tikslina) efekto vertinimo kriterijus.

50. Institucijos programos koordinatorius (arba atitinkamo struktūrinio padalinio vadovas):

50.1. atlieka analizę kuruojamos institucijos programos mastu;

50.2. nustato institucijos programos tikslus ir jų išdėstymą prioriteto tvarka, suformuluoja uždavinius ir numato rezultatus;

50.3. nustato rezultato ir produkto kriterijus;

50.4. numato arba teikia užduotis priemonių planuotojams (vykdytojams);

50.5. įvertina priemonių planuotojų (vykdytojų) pateiktų projektų suderinamumą su uždaviniais;

50.6. užtikrina visos institucijos programos uždavinių tarpusavio suderinamumą;

50.7. rengia uždavinių įgyvendinimo priemonių ir numatomo biudžeto projektus;

50.8. derina programos projektą su institucijos strateginio planavimo grupe.

51. Asmenys (arba atitinkamų struktūrinių padalinių vadovai), atsakingi už atskirų priemonių planavimą ir įgyvendinimą:

51.1. pateikia analizę kuruojamų uždavinių mastu;

51.2. nustato uždavinių įgyvendinimo priemones;

51.3. numato, kiek reikės asignavimų uždaviniams ir priemonėms įgyvendinti;

51.4. suderina uždavinių įgyvendinimo priemonių ir reikiamų asignavimų projektą su institucijos programos koordinatoriumi.

Institucijos programų koordinatoriai institucijų vadovų pavedimu gali atsakyti už atskirų priemonių planavimą ir įgyvendinimą.

52. Strateginio planavimo grupė organizuoja pasitarimus, kurių metu apibendrina gautą iš institucijos programų koordinatorių informaciją ir suformuluoja pasiūlymus dėl aplinkos ir išteklių analizės, misijos, strateginių tikslų ir programų. Pasitarusi su institucijos vadovybe, grupė turi nuspręsti, kurias institucijos programas laikyti prioritetinėmis, kokiais terminais jas įgyvendinti.

53. Strateginio planavimo grupė gali rekomenduoti institucijos programų koordinatoriams užpildyti atitinkamas institucijos programų rengimo formas.

54. Rengiant (tikslinant) institucijos programas, institucijos strateginio planavimo grupė kartu su programų koordinatoriais privalo nustatyti asignavimų poreikį pagal taikytinas atitinkamas išlaidų analizes.

55. Jeigu institucijos programą (ar pavienes jos priemones) įgyvendina pavaldi įstaiga, ji programos koordinatoriaus nurodytais terminais turi teikti pasiūlymus ir reikiamą informaciją apie savo veiklą, taip pat parengti metinio veiklos plano projektą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

56. Įstaigų prie ministerijų (asignavimų valdytojų) parengtus strateginius veiklos planus, jų atitiktį nustatytiems prioritetams ir valdymo srities strategijai, taip pat veiklos ataskaitas vertina jų reguliavimo srities ministerija arba Vyriausybės įgaliota institucija.

57. Strateginio planavimo grupė atsako už tai, kad strateginio veiklos plano formos būtų laiku pildomos ir pateikiamos institucijos vadovui. Institucijos strateginio veiklos plano formos ir lentelės bei jų pildymo tvarka pateikta šios Metodikos 5 priede.

58. Ministerijos, įstaigos prie ministerijų, kitos Vyriausybės įstaigos ir apskričių viršininkai turi parengti ir sutrumpintą strateginį veiklos planą, kurio paskirtis – glaustai pateikti visuomenei svarbiausią informaciją apie institucijos misiją, strateginius tikslus, efekto kriterijus, vykdomas programas, programų tikslus ir siekiamus rezultatus. Pateikiamas trumpas kitais metais planuojamų reformų aprašymas. Ministerijos į sutrumpintą strateginį veiklos planą įtraukia ir informaciją iš įstaigų prie ministerijų sutrumpintų veiklos planų.

Šio plano formos ir jų pildymo tvarka pateikta šios Metodikos 6 priede.

59. Vyriausybė biudžetinių metų pradžioje pritaria ministerijų ir Vyriausybės įstaigų sutrumpintiems strateginiams veiklos planams. Vyriausybei pritarus sutrumpintiems ministerijų strateginiams veiklos planams, ministrai turi patvirtinti ministerijų ir įstaigų prie ministerijų strateginius ar metinius veiklos planus. Įstaigų prie ministerijos vadovai (jeigu jie yra asignavimų valdytojai) turi patvirtinti joms pavaldžių įstaigų metinius veiklos planus. Vyriausybės įstaigų vadovai patvirtina savo įstaigų strateginius veiklos planus. Vyriausybei priėmus nutarimą dėl einamųjų metų asignavimų paskirstymo pagal programas, apskričių viršininkai tvirtina savo strateginius veiklos planus ir sutrumpintus strateginius veiklos planus. Kiti asignavimų valdytojai patvirtina savo institucijų strateginius veiklos planus ir pavaldžių įstaigų metinius veiklos planus. Strateginiai ar metiniai veiklos planai tvirtinami atitinkamo vadovo leidžiamu teisės aktu. Asignavimų valdytojas gali pavesti pavaldžios įstaigos vadovui tvirtinti savo įstaigos metinius veiklos planus.

Vyriausybės kanceliarija Vyriausybės nustatytais terminais skelbia ministerijų (Vyriausybei nusprendus – ir kitų institucijų) sutrumpintus strateginius veiklos planus Vyriausybės interneto tinklalapyje, o ministerijos ir Vyriausybės įstaigos – savo strateginius veiklos planus savo tinklalapiuose, išskyrus tą informaciją, kuri neskelbtina teisės aktų nustatyta tvarka. Apskričių viršininkai savo patvirtintus sutrumpintus strateginius veiklos planus skelbia savo administracijų tinklalapiuose.

Jeigu einamaisiais biudžetiniais metais Vyriausybė priima nutarimą dėl asignavimų perskirstymo tarp programų (arba tarp investicijų projektų) ar nustatytąja tvarka asignavimų valdytojas perskirsto asignavimus tarp investicijų projektų (tik vykdant investicijų projektų įgyvendinimo programą), institucijų vadovai privalo savo sprendimais patvirtinti atitinkamų strateginio veiklos plano dalių pakeitimus, nurodydami, kuriuo Vyriausybės nutarimu (ar asignavimų valdytojo sprendimu) vadovaujantis atlikti pakeitimai. Jeigu keičiami ministerijų ar Vyriausybės įstaigų sutrumpinti strateginiai veiklos planai, Vyriausybės kanceliarijai pateikiami sutrumpintų strateginių veiklos planų pakeitimai. Padaryti pakeitimai turi būti skelbiami ir atitinkamame interneto tinklalapyje.

Punkto pakeitimai:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

V. STEBĖSENA IR ATSISKAITYMAS UŽ REZULTATUS

60. Seimui patvirtinus valstybės biudžetą, o Vyriausybei patvirtinus valstybės biudžeto asignavimų paskirstymą pagal tvirtinamas programas, programos pradedamos įgyvendinti. Kartu pradedama ir jų stebėsena.

61. Stebėsena atliekama viso proceso metu ir visais lygiais:

61.1. institucijų vadovai stebi ir kontroliuoja, kaip institucijos įgyvendina strateginius veiklos planus. Programų koordinatoriai (arba institucijos struktūrinių padalinių vadovai) arba kiti atsakingi už programų įgyvendinimą asmenys kontroliuoja programų vykdymą ir atsiskaito institucijų vadovams jų nustatytais terminais, pateikdami vadovų patvirtintos formos programų vykdymo ataskaitas. Institucijų vadovai turi sukurti vidaus kontrolės procedūras, kurios užtikrintų strateginių tikslų pasiekimą ir programų įgyvendinimą;

61.2. Finansų ministerija stebi ir analizuoja, ar asignavimų valdytojai tinkamai planuoja ir naudoja valstybės biudžeto lėšas;

61.3. Vyriausybė stebi ir vertina, ar institucijos siekia strateginių tikslų, ar vykdomi fiskaliniai rodikliai;

61.4. Seimas turi galimybę stebėti ir vertinti, kaip Vyriausybė vykdo valstybės biudžetą ir siekia užsibrėžtų tikslų;

61.5. visuomenė turi galimybę stebėti ir vertinti, ar jų išrinkta valdžia vykdo įsipareigojimus, ar teikiamos geros kokybės paslaugos.

62. Vyriausybė teisės aktų nustatytais terminais kasmet turi atsiskaityti Seimui už praėjusių metų veiklą, todėl privalo stebėti, kaip institucijos įgyvendina savo strateginius veiklos planus, kaip vykdo Vyriausybės programą. Ministrai, Vyriausybės įstaigų vadovai ir apskričių viršininkai Vyriausybės nustatytais terminais ir tvarka teikia jai metines veiklos ataskaitas. Ministerijų metinėse veiklos ataskaitose pateikiama informacija, kaip įgyvendinami įstaigų prie ministerijų strateginiai ar metiniai veiklos planai. Per teisės aktuose nustatytus terminus ministerijos, Vyriausybės įstaigos, įstaigos prie ministerijų, apskričių viršininkai turi paskelbti savo interneto tinklalapiuose atitinkamų metų veiklos ataskaitas.

Punkto pakeitimai:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

63. Atsiskaitoma ir už tarpinstitucinių programų vykdymą. Dalyvaujančios institucijos privalo atsiskaityti koordinuojančiai institucijai jos nustatytais terminais ir pateikti atitinkamos formos ataskaitas pagal šios Metodikos 7 priedą „Informacija apie tarpinstitucinės programos priemonių vykdymą per ataskaitinį laikotarpį“.

64. Metams pasibaigus, koordinuojanti institucija kartu su savo metine veiklos ataskaita turi pateikti Vyriausybei ir visų tarpinstitucinių programų įgyvendinimo per ataskaitinius metus ataskaitas, parengtas pagal šios Metodikos 8 priedą.

Jeigu Vyriausybė, tvirtindama tarpinstitucinę programą, numato, kad koordinuojanti institucija turi kasmet atskirai atsiskaityti už tarpinstitucinės programos įgyvendinimą Vyriausybei, rengiama išsami tarpinstitucinės programos įgyvendinimo metinė ataskaita. Metinėje ataskaitoje pateikiama informacija, kaip praėjusiais metais buvo įgyvendinami šios programos tikslai, uždaviniai ir priemonės, lyginami planuoti ir pasiekti rezultatai (vertinimo kriterijai), prireikus nurodomos svarbios neįvykdytos priemonės, atsakingi vykdytojai ir neįvykdymo priežastys, pateikiama informacija apie asignavimus, siūlymai dėl programos įgyvendinimo tobulinimo ir kita. Šią laisva forma dėstomą informaciją turi pagrįsti pridedama tarpinstitucinės programos įgyvendinimo ataskaita, parengta pagal šios Metodikos 8 priedą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

VI. Programų vertinimas

65. Programos vertinamos siekiant nustatyti programos tinkamumą, rezultatyvumą, efektyvumą, naudingumą ir ilgalaikį poveikį. Programos vertinimas turėtų suteikti informacijos, kuri būtų patikima ir naudinga, leidžianti priimti efektyvesnius sprendimus ir užtikrinti nuolatinį programų vykdymo tobulinimą.

66. Programos vertinimas gali būti:

66.1. išorinis – vertinimas, kurį atlieka asmenys, nepriklausantys programą įgyvendinančiai institucijai (kita institucija, nepriklausomi ekspertai ir t. t.);

66.2. vidinis – vertinimas, kurį atlieka programą įgyvendinančios institucijos darbuotojai (programos rengėjai, koordinatoriai, strateginio planavimo darbo grupė (ar strateginio planavimo padalinys), vadovas ir t. t.). Vidaus auditoriai vertina strateginių arba kitų veiklos planų, programų vykdymą ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo požiūriais.

67. Norint įvertinti programas, pirmiausia reikia surinkti tam tikrą informaciją, kurią išanalizavus būtų daromos išvados. Gali būti derinami skirtingi informacijos surinkimo būdai. Jų pasirinkimas priklauso nuo vertinimo tipo (išankstinio, tarpinio, galutinio), vertinimo aspektų (kriterijų) ir kitų veiksnių. Duomenų rinkimas yra procesas, apimantis kiekybinės ir kokybinės informacijos, skirtos programoms vertinti, surinkimą. Tai gali būti turimi ankstesnių programų vertinimų rezultatai, studijos, naudos gavėjų ir suinteresuotų institucijų apklausos, ekspertų nuomonė ir kita. Surinkta informacija analizuojama ir prireikus įvertinama panaudojant įvairius statistinius, ekonometrinius ir kitus metodus (modelius).

68. Pagrindiniai programų vertinimo aspektai (kriterijai):

68.1. tinkamumas – vertinama, kaip programos tikslai ir uždaviniai atitinka visuomenės poreikius;

68.2. efektyvumas – vertinama, ar rezultatai pasiekti mažiausiomis sąnaudomis (nustatomas rezultatų ir jiems pasiekti būtinų ar panaudotų sąnaudų (išteklių) santykis);

68.3. rezultatyvumas – vertinamas programos tikslų ir uždavinių pasiekimo laipsnis (jų pasiekimo tikimybė), lyginant planuotus rodiklius su faktiniais;

68.4. naudingumas – vertinama, ar planuoti (ir gauti) programos rezultatai atitinka tiesioginių ir netiesioginių naudos gavėjų poreikius;

68.5. tęstinumas – vertinama, ar programos rezultatai ir poveikis yra ilgalaikiai.

69. Institucija, nusprendusi parengti naują programą, turi atlikti išankstinį programos vertinimą. Išankstinio programos vertinimo metu turi būti nustatyta:

69.1. kokius tikslus siekiama realizuoti rengiama nauja programa;

69.2. kokių tikimasi programos rezultatų ir kaip jie bus matuojami;

69.3. koks programos ryšys su jau vykdomomis programomis;

69.4. kiek reikės asignavimų programai vykdyti;

69.5. kiek reikės žmogiškųjų išteklių programai vykdyti;

69.6. ar reikės institucijos struktūrinių pakeitimų;

69.7. ar programos įgyvendinimo sąnaudos neviršys planuojamos naudos;

69.8. kas, kaip ir kada įgyvendins programą.

70. Pagrindinis išankstinio programos vertinimo tikslas – nustatyti, ar tikslinga pradėti rengti programą. Tam reikia, išanalizavus turimą ar papildomai surinktą informaciją, nustatyti programos tinkamumą, efektyvumą ir naudingumą. Tinkamumui įvertinti taip pat analizuojama, ar programa dera su kitomis programomis, ar neprieštarauja ilgos ir vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentuose iškeltiems tikslams. Papildomai reikia įvertinti, koks prognozuojamas programos įgyvendinimo poveikis. Rekomenduojama kaip vieną iš poveikio vertinimo metodų pasirinkti Sprendimų projektų poveikio vertinimo metodikoje, patvirtintoje Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 26 d. nutarimu Nr. 276 (Žin., 2003, Nr. 23-975), nustatytą sprendimų projektų poveikio bazinį vertinimą. Programos iniciatorių (ar kitų institucijos vadovo paskirtų asmenų) atlikto vertinimo išvadas ir užpildytą sprendimų projektų poveikio bazinio vertinimo pažymą rekomenduojama pateikti institucijos strateginio planavimo darbo grupei (ar strateginio planavimo padaliniui), kuri pagal atliktą pateiktų programos alternatyvų vertinimą pasirinktų tinkamiausią alternatyvą. Pagal pasiūlytą alternatyvą rengiamas programos projektas.

71. Programos rengėjai, pildydami strateginio veiklos plano programos aprašymą (šios Metodikos 5 priedo 1b formą), turi atsižvelgti į programos tinkamumo, efektyvumo ir naudingumo vertinimo išvadas ir informaciją sprendimų projektų poveikio bazinio vertinimo pažymoje. Siūloma 1b formos skiltyje „Programos parengimo argumentai“ nurodyti argumentus, kodėl bus vykdoma nauja programa, ir aptarti šios programos vykdymo tinkamumą, poveikį valstybės biudžetui ir kita. 1b formos pastraipoje „Numatomas programos įgyvendinimo rezultatas“ siūloma nurodyti numatomą programos poveikį atitinkamai sričiai, ekonomikai, socialinei aplinkai, taip pat numatyti programos įgyvendinimo efektyvumą ir naudingumą.

72. Institucijos parengtas strateginio veiklos plano naujos programos aprašymas kartu su institucijos strateginio veiklos plano projektu teisės aktų nustatytais terminais teikiamas Finansų ministerijai tolesniam įvertinimui. Ministerijos, Vyriausybės įstaigos, apskričių viršininkai šiuos dokumentus teikia ir Vyriausybės kanceliarijai.

73. Tarpinis programos vertinimas paprastai atliekamas rengiant programos įgyvendinimo ataskaitas pasibaigus biudžetiniams metams. Šio vertinimo tikslas – atsižvelgiant į įgyvendinimo eigą, nustatyti, kokių pokyčių reikia, kad būtų užtikrintas programos vykdymo efektyvumas, rezultatyvumas ir naudingumas. Pasibaigus biudžetiniams metams, vertinami programos vykdymo rezultatai (pagal planuotas ir faktines vertinimo kriterijų reikšmes ir šiems rezultatams pasiekti planuotus ir panaudotus asignavimus). Vyriausybei atskaitingos institucijos tarpinio programos vertinimo išvadas teikia metinėse veiklos ataskaitose, kuriose informuoja ir apie neįvykdytas priemones ir planuotų rezultatų nepasiekimo priežastis. Institucijų vadovai, atsižvelgdami į vertinimo išvadas, sprendžia dėl tolesnio atitinkamos programos vykdymo ir jos patikslinimo. Tarpinis programos vertinimas dažniausiai atliekamas vidaus auditorių, programos vykdytojų, koordinatorių, o prireikus pasitelkiami nepriklausomi ekspertai. Vidaus auditoriai atlieka programų vertinimą Lietuvos Respublikos vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatyme ir kitų jų veiklą reglamentuojančių teisės aktų nustatyta tvarka.

74. Galutinis programos vertinimas atliekamas įgyvendinus programą, praėjus tam tikram laikotarpiui (terminai priklauso nuo programos svarbos, pasirinktų vertintojų, galimybių surinkti informaciją ir įvertinti galutinį programos poveikį). Šio vertinimo tikslas – nustatyti, ar (ir kokiu mastu) vykdant programą pasiekti numatyti tikslai, kokia nauda ir koks galimas ilgalaikis poveikis. Vertinimo metu nagrinėjami planuoti ir gauti rezultatai, jų pasiekimo laipsnis (prireikus analizuojamos priežastys, kodėl rezultatai nepasiekti), panaudotos lėšos, vertinama, ar rezultatai pasiekti mažiausiomis sąnaudomis, ar planuoti (ir gauti) programos rezultatai yra naudingi tiesioginiams ir netiesioginiams naudos gavėjams. Siekiant nustatyti, kaip buvo gautas vienas ar kitas rezultatas, tiriamas ir pats programos įgyvendinimo procesas, vertinama, kas būtų programos neįgyvendinus. Institucijų vadovai, atsižvelgdami į vertinimo išvadas, sprendžia, kaip būtų galima pagerinti būsimųjų programų rezultatyvumą ir efektyvumą. Galutinis programos vertinimas dažniausiai atliekamas nepriklausomų ekspertų ar auditorių, tačiau gali būti atliktas ir programos vykdytojų, vidaus auditorių.

Tuo atveju, jeigu institucija dėl objektyvių priežasčių (pavyzdžiui, sumažėja vykdomų priemonių, joms skirtų asignavimų ir kita) nusprendžia tam tikros strateginio veiklos plano programos toliau nevykdyti kaip atskiros programos ir daugumą šios programos priemonių perkelia į kitas vykdomas programas, galutinio vertinimo atlikti nereikia.

Papildyta skyriumi:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Priedo pakeitimai:

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Strateginio planavimo metodikos 1 priedas PRINCIPINIS STRATEGINIO PLANAVIMO SISTEMOS MODELIS

Trumpos trukmės tikslai (nuo 1 iki 3 metų) Strateginis veiklos planas Programa
(Nr. 1) Programa
(Nr. 2 ir t.t.) Strateginis veiklos planas Programa
(Nr. 1) Programa
(Nr. 2 ir t.t.) Strateginis veiklos planas Programa
(Nr. 1) Programa
(Nr. 2 ir t.t.) Ilgos trukmės tikslai (vizija) (daugiau kaip 7 metams) Geopolitinė padėtis Ilgalaikiai prioritetai Ilgalaikės valdymo sričių vizijos Vidutinės trukmės kelių valdymo sričių strateginio planavimo dokumentai: Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategija; regionų plėtros planai ir kt. Valstybės ilgalaikės raidos strategija Vidutinės trukmės valdymo srities strateginio planavimo dokumentai (atskirų valdymo sričių plėtros strategijos) Ilgos trukmės strateginio planavimo dokumentai: Lietuvos ūkio (ekonomikos) plėtros iki 2015 metų ilgalaikė strategija; Nacionalinio saugumo strategija; Nacionalinė darnaus vystymosi strategija; Lietuvos Respublikos teritorijos bendrasis planas ir kt. Strategija Strategija Vidutinės trukmės tikslai (nuo 3 iki 7 metų) Strategija

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

2 priedas

VALDYMO SRITIES PLĖTROS STRATEGIJOS RENGIMAS

1 LENTELĖ. INFORMACINIŲ TECHNOLOGIJŲ (IT) SRITIES PLĖTROS STRATEGIJOS SANTRAUKA

I. Valdymo srities plėtros strateginis tikslas Sudaryti sąlygas visiems visuomenės nariams turėti galimybę ir įgyti gebėjimus visose savo veiklos srityse efektyviai naudoti informacines technologijas (IT), skatinti šiomis technologijomis grindžiamo verslo plėtrą
Strateginio tikslo įgyvendinimo vertinimo kriterijai (efekto kriterijai) Gyventojai, reguliariai naudojantys internetą, sudaro šią visų šalies gyventojų dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 37,6 procento; siektina reikšmė (2010 metais) – 58,7 procento. Namų ūkiai, kurie naudojasi internetu namuose, sudaro šią visų namų ūkių dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 31,7 procento; siektina reikšmė (2010 metais) – 59 procentai.
II. Valdymo srities plėtros tikslai, uždaviniai ir tikslų įgyvendinimo vertinimo kriterijai (rezultato kriterijai)
1 tikslas Sudaryti sąlygas Lietuvos gyventojams įgyti žinių ir įgūdžių, kurių reikia sėkmingam IT taikymui kasdienėje veikloje, užtikrinti galimybes jais naudotis orientuojantis į lygias galimybes ir tolygią šalies raidą	Rezultato kriterijai 1. Gyventojai, kurie naudojasi kompiuteriu, sudaro šią visų šalies gyventojų dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 46,7 procento; siektina reikšmė (2010 metais) – 69 procentai. 2. Bendrojo lavinimo mokyklų kompiuterizavimas – kompiuterių skaičius 100-ui mokinių: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 7,2 kompiuterio; siektina reikšmė (2007 metais) – 10 kompiuterių.
Uždaviniai 1. Siekti, kad taikant informacines ir komunikacines technologijas Lietuvos gyventojams būtų teikiamos kuo geresnės kokybės mokymo paslaugos. 2. Plėtoti žmonių su negalia ar ypatingais poreikiais įsitraukimo į informacinę visuomenę programas, tam panaudoti IT galimybes. 3. Ir t.t.
2 tikslas Diegti IT viešojo administravimo srityje: kurti elektroninę valdžią, didinti institucijų veiklos efektyvumą, plėtoti elektroniniu būdu teikiamas paslaugas, užtikrinti elektroninės demokratijos kūrimąsi	Rezultato kriterijai 1. Pagrindinės viešosios elektroninės paslaugos, perkeltos į elektroninę erdvę, sudaro šią nurodytųjų paslaugų dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 68,7 pro-cento; siektina reikšmė (2010 metais) – 95 pro-centai. 2. Gyventojai, kurie naudojasi viešosiomis elektroninėmis paslaugomis, sudaro šią visų šalies gyventojų dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 13,4 pro-cento; siektina reikšmė (2010 metais) – 36 pro-centai.
Uždaviniai 1. Sukurti IT plėtrai palankią teisinę aplinką šioje srityje, plėtoti IT panaudojimą institucijų priimamų sprendimų efektyvumui didinti. 2. Plėtoti elektronines viešąsias paslaugas. 3. Ir t.t.
3 tikslas Plėtoti mokėjimu (žiniomis), informacija, informacijos ir ryšių technologijomis (IRT) grindžiamą verslą	Rezultato kriterijai 1. Įmonės, naudojančios internetą, sudaro šią visų šalies įmonių dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 87,5 pro-cento; siektina reikšmė (2010 metais) – 96 pro-centai. 2. Įmonės, gaunančios užsakymų internetu, sudaro šią visų šalies įmonių dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 14,5 pro-cento; siektina reikšmė (2010 metais) – 32 pro-centai. 3. Įmonės, atliekančios pirkimus internetu, sudaro šią visų šalies įmonių dalį: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 21,5 pro-cento; siektina reikšmė (2010 metais) – 42 pro-centai.
Uždaviniai 1. Sukurti mokslo ir technologijų plėtrai palankią teisinę ir institucinę bazę. 2. Sukurti šiuolaikinėmis IT grindžiamam verslui palankią aplinką. 3. Ir t.t.
4 tikslas Pasinaudojant IT teikiamomis galimybėmis, puoselėti ir skleisti Lietuvos kultūrą, skatinti visuomenės kūrybiškumą ir kultūros įvairovę, užtikrinti Lietuvos kultūros paveldo ir lietuvių kalbos išsaugojimą pasaulio visuomenėje	Rezultato kriterijai 1. Viešųjų bibliotekų teikiamų elektroninių paslaugų lygis: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 90 pro-centų; siektina reikšmė (2010 metais) – 100 pro-centų. 2. Lietuvos (.lt srityje) aukščiausiojo lygio interneto sričių pavadinimų skaičius: dabartinė reikšmė (2006 metais) – 42000 pavadinimų; siektina reikšmė (2010 metais) – 100000 pavadinimų.
Uždaviniai 1. Sudaryti sąlygas prieigai prie interneto (ypač bibliotekose), teikti Lietuvos ir pasaulio vartotojams aktualią informaciją apie Lietuvos kultūrą, svarbiausius istorijos ir visuomenės gyvenimo reiškinius ir panašiai. 2. Sudaryti sąlygas Lietuvos vartotojams naudotis IT, turinčiomis lietuviškų sąsajų. 3. Ir t.t.

2 LENTELĖ. INFORMACINIŲ TECHNOLOGIJŲ (IT) SRITIES NETOLYGUMŲ ĮVERTINIMAS

Analizuojamas rodiklis (pagal prioritetą)	Rodiklio matmuo	Metai	Rodiklio vertė (Lietuva)	Rodiklio vertė (ES vidurkis)	Netolygumo laipsnis
Nuolatiniai interneto vartotojai	visų šalies gyventojų dalis, procentais	2005	30	43	vidutinis
Namų ūkiai, turintys internetą	visų namų ūkių dalis, procentais	2005	16	48	didelis
Įmonės, gaunančios užsakymų internetu	visų įmonių dalis, procentais	2005	6	12	didelis
Įmonės, atliekančios pirkimus internetu	visų įmonių dalis, procentais	2005	13	26	didelis
Įmonės, savo kompiuteriuose turinčios apsaugos priemonių	visų įmonių dalis, procentais	2005	58	70	vidutinis
Viešojo mobiliojo telefono ryšio abonentų skaičius	aktyvių abonentų skaičius 100-ui gyventojų	2005	117	92	nėra

4

3 LENTELĖ. INFORMACIJA APIE VYKDYTAS PROGRAMAS IR JŲ ĮVERTINIMAS

Vykdytos programos pavadinimas	Dokumento, pagal kurį buvo vykdoma programa, pavadinimas, data, numeris, programos įgyvendinimo pradžia ir pabaiga (metai)	Pagrindiniai programos uždaviniai	Uždavinio įgyvendinimo vertinimo kriterijus	Programos tikslo pasiekimo kriterijus	Strateginio tikslo pasiekimo kriterijus	Programos biudžetas, tūkst. litų

iš viso	iš jų Lietuvos dalis	iš jų kitos lėšos
I. Nacionalinės programos
II. Tarptautinės programos

______________

4 LENTELĖ. INFORMACINIŲ TECHNOLOGIJŲ (IT) SRITIES SSGG

I. StiprYBĖs
Gerai išplėtota informacijos ir ryšių technologijų (IRT) infrastruktūra didžiuosiuose šalies miestuose Gerai išvystytas viešųjų interneto prieigos centrų tinklas Platus IRT naudojimas tarp jaunų gyventojų Sąlygiškai aukštas verslo įmonių naudojimosi IRT lygis Plačiai naudojamas viešojo mobiliojo telefono ryšys
II. SilpnYBĖS
Netolygiai išplėtota IRT infrastruktūra Nepakankama gyventojų IRT naudojimo kompetencija Nepakankamai panaudojamos informacinės visuomenės teikiamos galimybės tarp vyresnių, kaimo vietovėse gyvenančių, mažai pajamų gaunančių gyventojų Nepakankamas viešųjų paslaugų (ypač sveikatos apsaugos srities) perkėlimo į internetą ir jų tarpusavio integravimosi lygis
III. Galimybės
Platus IRT naudojimas ES valstybėse Informacinės ir žinių visuomenės, kaip prioritetinės valstybės raidos srities, įtvirtinimas Aktyvi inovacinė įmonių veikla Efektyvus ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimas
IV. GrėsmėS
Kvalifikuotos darbo jėgos migracija Didėjanti gyventojų socialinė atskirtis Valstybės orientacija į žemų technologijų pramonę Menkas Lietuvos ekonomikos konkurencingumas Europos ir pasaulio rinkose

______________

Priedo pakeitimai:

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Strateginio planavimo metodikos

3 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d. nutarimo Nr. 210 redakcija)

(Informacijos apie dalyvavimą įgyvendinant tarpinstitucinę programą forma)

INFORMACIJA APIE DALYVAVIMĄ ĮGYVENDINANT TARPINSTITUCINĘ PROGRAMĄ

Kodas
(tarpinstitucinės programos pavadinimas)
(tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)	(įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)
Tarpinstitucinės programos tikslas (-ai):

Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas	Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas	Dalyvaujančios institucijos atitinkamos programos elementai	Dalyvaujančios institucijos atitinkamos programos elementų kodai ir pavadinimai	Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijų planuojamos reikšmės n-iesiems metams)	Institucijos n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)
kodas	pavadinimas	kodas	pavadinimas

kodas	pavadinimas

Programa	X	X
Tikslas	X	X
Uždavinys	X	X
Priemonės	X
Vertinimo kriterijai	X
Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui
Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą

(Dalyvaujančios institucijos vadovo

ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

Informacijos apie dalyvavimą įgyvendinant tarpinstitucinę programą formos

pildymas

1. Šią formą pildo institucija, dalyvaujanti įgyvendinant Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintą tarpinstitucinę programą. Forma pildoma atskirai pagal kiekvieną tarpinstitucinę programą, kurią įgyvendinant dalyvaujama. Prireikus ši forma naudojama, kai reikia pateikti informaciją apie dalyvavimą įgyvendinant atitinkamą strategiją, tik vietoj žodžių „tarpinstitucinės programos“ įrašomas žodis „strategijos“.

2. Po antrašte „Informacija apie dalyvavimą įgyvendinant tarpinstitucinę programą“ pateikiama ši informacija:

2.1. tarpinstitucinės programos pavadinimas ir tai programai Finansų ministerijos suteiktas kodas (langelyje „Kodas“);

2.2. tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.3. įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.4. tarpinstitucinės programos tikslo (-ų), kurį (-iuos) įgyvendinant dalyvaus institucija, pavadinimas (-ai) (iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos) ir atitinkamas (-i) šio (-ių) tikslo (-ų) eilės numeris (-iai).

3. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas uždavinio, kurį įgyvendinant dalyvaus institucija, kodas (uždavinio kodas bus iš dviejų pozicijų, sudarytas iš tikslo ir uždavinio numerių, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio kodas bus 01.01.) ir to uždavinio pavadinimas.

4. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas priemonės, kurią vykdys institucija, kodas (priemonės kodas bus iš trijų pozicijų, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio 1 priemonės kodas bus 01.01.01.) ir tos priemonės pavadinimas. Šioje lentelės skiltyje atitinkamose eilutėse būtina nurodyti visas tarpinstitucinės programos priemones, kurias turi vykdyti įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujanti institucija.

5. Lentelės skilties „Dalyvaujančios institucijos atitinkamos programos elementų kodai ir pavadinimai“ poskilčiai pildomi atitinkamai pagal trečiosios skilties „Dalyvaujančios institucijos atitinkamos programos elementai“ nuorodą, pateikiant institucijos strateginio veiklos plano atitinkamų programų elementus, t. y. įrašant programos, tikslo, uždavinio, priemonių, vertinimo kriterijų kodus poskiltyje „kodas“, o pavadinimus – poskiltyje „pavadinimas“. Tarpinstitucinės programos priemonės turi būti susietos su institucijos strateginio veiklos plano programų priemonėmis. Eilutėje „Vertinimo kriterijai“ nurodomi rezultato ir produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai institucija įgyvendina visą tarpinstitucinės programos tikslą (t. y. visus to tikslo uždavinius), ar produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai ji įgyvendina uždavinį. Rekomenduojama prie vertinimo kriterijų pavadinimų nurodyti ir jų matavimo vienetus (procentai, vienetai ir panašiai).

6. Lentelės skilties „Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijų planuojamos reikšmės n-iesiems metams)“ eilutėje „Vertinimo kriterijai“ įrašomos n-aisias metais planuojamos vertinimo kriterijų reikšmės iš institucijos strateginio veiklos plano (jų reikšmės turi sutapti su reikšmėmis, numatytomis tarpinstitucinėje programoje, jeigu kriterijai yra tie patys).

7. Lentelės skilties „Institucijos n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ eilutėje „Priemonės“ nurodama, kiek n-aisiais metais iš viso skiriama asignavimų priemonei įgyvendinti. Jeigu priemonė bus vykdoma iš institucijos bendrųjų asignavimų ir neįmanoma nurodyti konkrečios asignavimų sumos, skiltyje „Institucijos n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ dedama nuoroda „*“. Užpildžius lentelę, ši nuoroda paaiškinama.

8. Lentelės eilutėje „Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui“ skiltyje „Institucijos n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ nurodoma bendra tarpinstitucinės programos tikslui įgyvendinti skiriamų asignavimų suma.

9. Jeigu institucija dalyvauja įgyvendinant tik vieną tarpinstitucinės programos tikslą, kitoje lentelės eilutėje „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“ nurodoma ta pati asignavimų suma. Jeigu institucija dalyvauja įgyvendinant daugiau negu vieną tos pačios tarpinstitucinės programos tikslą, pateikiama informacija pagal atitinkamus tarpinstitucinės programos tikslus, uždavinius ir priemones (pagal jau išdėstytą tvarką), po to pildoma lentelės eilutė „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“. Šios eilutės skiltyje „Institucijos n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ nurodama visa dalyvauti tarpinstitucinėje programoje skiriamų asignavimų suma.

10. Rekomenduojama nepildomas lentelės skiltis palikti tuščias.

11. Šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

4 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d. nutarimo Nr. 210 redakcija)

(Informacijos apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimo koordinavimą forma)

INFORMACIJA APIE TARPINSTITUCINĖS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO KOORDINAVIMĄ

Kodas
(tarpinstitucinės programos pavadinimas)
(tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)
Tarpinstitucinės programos tikslas (-ai):

Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas	Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas	Dalyvaujančių institucijų atitinkamų programų elementai	Dalyvaujančių institucijų, jų atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai	Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijų planuojamos reikšmės n-iesiems metams)	Institucijų n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)
kodas	pavadinimas	kodas	pavadinimas

kodas	pavadinimas

01.01.	01.01.01.	Institucija	X	X

Programa	X	X

Tikslas	X	X

Uždavinys	X	X

Priemonės	X

Vertinimo kriterijai	X

01.01.02.	Institucija	X	X

Programa ...	X	X
01.02.	01.02.01.	Institucija	X	X

Programa ...	X	X

01.02.02.	Institucija	X	X

Programa ...	X	X
Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui
Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą

(Koordinuojančios institucijos vadovo

ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

Informacijos apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimo koordinavimą formos

pildymas

1. Šią formą pildo Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija. Forma pildoma atskirai pagal kiekvieną koordinuojamą tarpinstitucinę programą. Prireikus ši forma naudojama, kai reikia pateikti informaciją apie koordinavimą įgyvendinant atitinkamą strategiją, tik vietoj žodžių „tarpinstitucinės programos“ įrašomas žodis „strategijos“.

2. Po antrašte „Informacija apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimo koordinavimą“ pateikiama ši informacija:

2.1. tarpinstitucinės programos pavadinimas ir tai programai Finansų ministerijos suteiktas kodas (langelyje „Kodas“);

2.2. tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.3. tarpinstitucinės programos tikslo (-ų) pavadinimas (-ai) (iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos) ir atitinkamas (-i) šio (-ių) tikslo (-ų) eilės numeris (-iai).

3. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas uždavinio kodas iš patvirtintos tarpinstitucinės programos priemonių plano (uždavinio kodas bus iš dviejų pozicijų, sudarytas iš tikslo ir uždavinio numerių, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio kodas bus 01.01.) ir to uždavinio pavadinimas.

4. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas priemonės kodas iš patvirtintos tarpinstitucinės programos priemonių plano (priemonės kodas bus iš trijų pozicijų, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio 1 priemonės kodas bus 01.01.01.) ir tos priemonės pavadinimas. Šioje lentelės skiltyje atitinkamose eilutėse būtina nuosekliai nurodyti visas tarpinstitucinės programos priemones.

5. Lentelės skilties „Dalyvaujančių institucijų, jų atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai“ poskilčiuose pateikiama informacija apie visas institucijas, dalyvaujančias įgyvendinant tarpinstitucinę programą. Poskilčiai pildomi atitinkamai pagal trečiosios skilties „Dalyvaujančių institucijų atitinkamų programų elementai“ nuorodą, pateikiant institucijų pavadinimus ir jų strateginių veiklos planų atitinkamų programų (kurių priemonės atitinka tarpinstitucinės programos priemones ar yra susietos su jomis) elementus, t. y. įrašant programos, tikslo, uždavinio, priemonių, vertinimo kriterijų kodus poskiltyje „kodas“, o pavadinimus – poskiltyje „pavadinimas“. Eilutėje „Vertinimo kriterijai“ nurodomi rezultato ir produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai institucija įgyvendina visą tarpinstitucinės programos tikslą (t. y. visus to tikslo uždavinius), ar produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai ji įgyvendina uždavinį. Rekomenduojama prie vertinimo kriterijų pavadinimų nurodyti ir jų matavimo vienetus (procentai, vienetai ir panašiai).

6. Lentelės skilties „Siekiami rezultatai (vertinimo kriterijų planuojamos reikšmės n-iesiems metams)“ eilutėje „Vertinimo kriterijai“ įrašomos n-aisias metais planuojamos vertinimo kriterijų reikšmės iš institucijos strateginio veiklos plano (jų reikšmės turi sutapti su reikšmėmis, numatytomis tarpinstitucinėje programoje, jeigu kriterijai yra tie patys).

7. Lentelės skilties „Institucijų n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ eilutėje „Priemonės“ nurodama, kiek n-aisiais metais iš viso skiriama asignavimų priemonei įgyvendinti. Jeigu priemonė bus vykdoma iš institucijos bendrųjų asignavimų ir neįmanoma nurodyti konkrečios asignavimų sumos, skiltyje „Institucijų n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ dedama nuoroda „*“. Užpildžius lentelę, ši nuoroda paaiškinama.

8. Lentelės eilutėje „Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui“ skiltyje „Institucijų n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ nurodoma bendra tarpinstitucinės programos tikslui įgyvendinti skiriamų asignavimų suma.

9. Jeigu tarpinstitucinė programa turi daugiau negu vieną tikslą, pateikiama informacija pagal atitinkamus tarpinstitucinės programos tikslus, uždavinius ir priemones (pagal jau išdėstytą tvarką), po to pildoma lentelės eilutė „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“. Šios eilutės skiltyje „Institucijų n-ųjų metų asignavimai (tūkst. litų)“ nurodama visa dalyvauti tarpinstitucinėje programoje skiriamų asignavimų suma.

10. Rekomenduojama nepildomas lentelės skiltis palikti tuščias.

11. Šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

5 priedas

(Strateginio veiklos plano formos ir lentelės)

1a forma

PATVIRTINTA

_________________________________

(asignavimų valdytojo pavadinimas)

_____________	________________________ Nr. _____

(data)	(dokumento rūšies pavadinimas)

_______________________________________________

(institucijos pavadinimas)

n – (n+2)-ųjų METŲ strateginis veiklos planas

Asignavimų valdytojo kodas

Aplinkos ir išteklių analizė

Institucijos misija

Institucijos strateginiai tikslai ir efekto kriterijai:
kodas	institucijos strateginio tikslo pavadinimas
01
tikslo aprašymas
02
tikslo aprašymas
Asignavimai ir numatomi finansavimo šaltiniai (tūkst. litų)
Ekonominės klasifikacijos grupės	Asignavimai n–1-iesiems metams	Asignavimai biudžetiniams n-iesiems metams	Projektas n+1-iesiems metams	Projektas n+2-iesiems metams
1. Iš viso asignavimų:
išlaidoms
iš jų darbo užmokesčiui
turtui įsigyti
2. Finansavimo šaltiniai:
2.1. Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: bendrojo finansavimo lėšos
ES lėšos
kitos specialiųjų programų lėšos
2.2. Kiti šaltiniai

3. Kita svarbi informacija
Pagrindiniai rodikliai
Įstaigos	Teikiama programų	Pareigybės (skaičius vienetais)

Strateginio veiklos plano priedai

1 lentelė. n-ųjų metų programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių asignavimų suvestinė.

2 lentelė. (n-1)–(n+2)-ųjų metų programų asignavimų suvestinė.

3 lentelė. Vertinimo kriterijų suvestinė.

4 lentelė. Institucijos koordinuojamų tarpinstitucinių programų ir strategijų sąrašas (teikiama, jeigu yra daugiau nei 3 programos ar strategijos šiame sąraše).

5 lentelė. Tarpinstitucinių programų ir strategijų, kurias įgyvendinant dalyvauja institucija, sąrašas (teikiama, jeigu yra daugiau nei 3 programos ar strategijos šiame sąraše).

1b forma. Programos (-ų) aprašymas (-ai).

1a formos pildymas

1. Pastraipoje „Asignavimų valdytojo kodas“ pateikiamas Finansų ministerijos suteiktas institucijai kodas. Į kodą turi būti įtrauktas ministerijos kodas, departamento kodas ir asignavimų valdytojo, kaip biudžetinės įstaigos, kodas (pvz., Švietimo ir mokslo ministerija – 229000326).

2. Pastraipoje „Aplinkos ir išteklių analizė“ pateikiama analizė, atlikta vadovaujantis šios Metodikos 27–32 punktais.

3. Pastraipoje „Institucijos misija“ turi būti suformuluota misija.

4. Šios formos lentelėje „Institucijos strateginiai tikslai ir efekto kriterijai“ institucijos strateginio tikslo kodas turi atitikti šio priedo 1 lentelės „(n–1)–n-ųjų metų programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių asignavimų suvestinė“ skilties „Strateginio tikslo kodas“ kodą. Aprašant institucijos strateginius tikslus, būtina nurodyti ir efekto kriterijus, kuriais remiantis bus vertinamas strateginio tikslo pasiekimas.

5. Šios formos lentelėje „Asignavimai ir numatomi finansavimo šaltiniai“:

5.1. Pateikiami duomenys apie institucijos esamas lėšas ir finansavimo šaltinius, nurodomi asignavimai n–1-iesiems metams, asignavimai n-iesiems metams ir artimiausiems dvejiems metams.

5.2. Skiltyje „Asignavimai n–1-iesiems metams“, rengiant strateginio plano projektą, nurodomi einamiesiems metams patvirtinti asignavimai, o tvirtinant projektą (jeigu biudžetinių metų eigoje buvo tikslinamas biudžetas) – patvirtinti (patikslinti) asignavimai.

5.3. Skilties „Asignavimai biudžetiniams n-iesiems metams“ eilutėje „Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas“ nurodyta suma neturėtų viršyti Finansų ministerijos nurodytos maksimalaus asignavimų limito sumos.

6. Šios formos pastraipoje „Kita svarbi informacija“ būtina nurodyti, ar įgyvendinant strateginius tikslus dalyvaus savivaldybės ir koks numatomas jų finansinis indėlis. Taip pat būtina nurodyti specialiosioms programoms skirtas ir praėjusiais biudžetiniais metais nepanaudotas asignavimų sumas. Be to, rengiant strateginio plano projektą, šioje pastraipoje būtina nurodyti papildomą lėšų poreikį atskiroms priemonėms.

7. Šios formos lentelėje „Pagrindiniai rodikliai“ nurodoma, kiek yra pavaldžių įstaigų, kiek pateikiama vertinti arba numatoma vykdyti programų, kiek turima pareigybių. Bendras pareigybių skaičius negali būti didesnis už Vyriausybės nustatytą didžiausią leistiną šioms institucijoms pareigybių skaičių.

8. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios formos paskutiniame puslapyje vizuoja institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

9. Rekomenduojama, kad ši forma būtų lakoniška – neviršytų 5 (ministerijoms – 7) puslapių.

1 LENTELĖ. n-ųjų METŲ PROGRAMŲ, PROGRAMŲ TIKSLŲ, UŽDAVINIŲ IR PRIEMONIŲ ASIGNAVIMŲ SUVESTINĖ
Kodas

(asignavimų valdytojas)

(tūkst. litų)

Strateginio tikslo kodas	Prog-ramos kodas	Prog-ramos tikslo kodas	Užda-vinio kodas	Prie-monės kodas	Strateginių tikslų, programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių pavadinimai	Funkci-nės klasifi-kacijos kodas	Tarpinstitucinės programos (ar strategijos) kodas	Tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemonės kodas	n-ųjų metų asignavimai

iš viso	iš jų

išlaidoms	turtui įsigyti

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

1	2	3

Lentelės pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

1 lentelės pildymas

1. Langelyje „Kodas“ rašomas kodas, kurį institucijai suteikė Finansų ministerija pagal asignavimų valdytojų sąrašą (koduojama kaip šio priedo 1a formoje).

2. Skiltyse „Strateginio tikslo kodas“, „Programos kodas“, „Programos tikslo kodas“, „Uždavinio kodas“, „Priemonės kodas“ nurodomi atitinkami kodai (prireikus kodai derinami su Finansų ministerija).

3. Skiltyje „Strateginių tikslų, programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių pavadinimai“ prie atitinkamo kodo įrašomi asignavimų valdytojo strateginių tikslų, programų, programų tikslų, uždavinių ir priemonių pavadinimai.

4. Skiltyje „Funkcinės klasifikacijos kodas“ įrašomas programos priemonės išlaidų klasifikacijos pagal valstybės funkcijas kodas.

5. Skiltyje „Tarpinstitucinės programos (ar strategijos) kodas“ prie priemonių, įgyvendinančių tarpinstitucinės programos / strategijos priemones, nurodomas Finansų ministerijos suteiktas kodas.

6. Skilties „Tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemonės kodas“ 1 poskiltyje atitinkamoje eilutėje (prie strateginio veiklos plano priemonių, įgyvendinančių tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemones) įrašomas tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemonės kodas (jis turi atitikti eilės numerį iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos (ar strategijos) įgyvendinimo priemonių plano). Priemonės kodas sudarytas iš trijų pozicijų, t. y. XX.YY.ZZ, kur X – tikslo numeris, Y – uždavinio numeris, Z – priemonės numeris, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio 1 priemonės kodas bus 01.01.01. Jeigu kuri nors strateginio veiklos plano priemonė įgyvendina daugiau negu vieną tos pačios tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemonę, 2 ir 3 poskilčiuose įrašomi ir kitų tos tarpinstitucinės programos (ar strategijos) priemonių kodai. Jeigu kuri nors strateginio veiklos plano priemonė įgyvendina kelių tarpinstitucinių programų / strategijų priemones, lentelė papildoma naujomis eilutėmis, kuriose nurodomi ir kitų tarpinstitucinių programų (ar strategijų) priemonių kodai.

7. Skiltyje „n-ųjų metų asignavimai“, rengiant strateginio veiklos plano projektą, įrašomi planuojamųjų metų asignavimai, kurių suma išlaidoms turi atitikti Finansų ministerijos praneštą asignavimų valdytojams sumą. Teikiant tvirtinti strateginio veiklos plano projektą, valstybės biudžeto bendra asignavimų suma turi atitikti asignavimų valdytojui biudžetiniams metams patvirtintus asignavimus. Programų asignavimai detalizuojami pagal programų tikslus, uždavinius ir priemones.

8. Jeigu programos įgyvendinime bus naudojamos ES paramos ar kitos lėšos, siekiant išskirti finansavimo šaltinius (pagal Finansų ministerijos nurodytą programų kodavimo principą), į lentelę įtraukiamos papildomos eilutės.

9. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

Skirsnio pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

2 LENTELĖ. (n–1) – (n+2)-ųjų METŲ PROGRAMŲ ASIGNAVIMŲ SUVESTINĖ

Kodas
(asignavimų valdytojas)

(tūkst. litų)

Strateginio tikslo kodas	Programos kodas	Programos pavadinimas	Funkcinės klasifikacijos kodas	Patvirtinti (n–1)-ųjų metų asignavimai	n-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n+1)-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n+2)-ųjų metų asignavimai

iš jų	iš jų	iš viso	iš jų	iš jų

iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti	iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti	iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

Iš viso	x

2 lentelės pildymas

1. Skiltyse „Strateginio tikslo kodas“, „Programos kodas“ įrašyti kodai turi atitikti 1 lentelės kodus.

2. Skiltyje „Programos pavadinimas“ įrašomas kiekvienos programos pavadinimas.

3. Skiltyje „Funkcinės klasifikacijos kodas“ įrašomas išlaidų pagal valstybės funkcinę klasifikaciją kodas.

4. Kitose skiltyse atskirai nurodomos asignavimų sumos išlaidoms (iš jų darbo užmokesčiui) ir turtui įsigyti. Šioje lentelėje atitinkami kodai ir asignavimų sumos turi atitikti 1 lentelės duomenis.

5. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

3 LENTELĖ. VERTINIMO KRITERIJŲ SUVESTINĖ
Kodas
(asignavimų valdytojas)
Kodas
(institucijos strateginio tikslo pavadinimas)

Programos, skirtos šiam strateginiam tikslui įgyvendinti (nurodyti programų pavadinimus ir jų kodus)

Institucijos strateginio tikslo kodas, programos kodas	Vertinimo kriterijus	Vertinimo kriterijaus kodas	(n–1)-ųjų metų planas	n-ųjų metų planas	(n+1)-ųjų metų planas	(n+2)-ųjų metų planas	(n+x)-ųjų metų planas
01	Efekto: 1. 2.. ......	E-01-01 E-01-02 .........
01.01	Rezultato: 1-ajam programos tikslui 1. ...... 2-ajam programos tikslui 1. .....	R-01-01-01 ......... R-01-02-01 .........
01.01	Produkto: 1-ojo programos tikslo: 1-ajam uždaviniui 1. .... 2-ajam uždaviniui 1. ... 2-ojo programos tikslo: 1-ajam uždaviniui 1. .... 2-ajam uždaviniui 1. ... ir t.t.	P-01-01-01-01 P-01-01-02-01 …. P-01-02-01-01 ..... P-01-02-02-01 ......
...

3 lentelės pildymas

1. Šioje lentelėje pateikiami efekto, rezultato ir produkto vertinimo kriterijai. Kiekvienam institucijos strateginiam tikslui pildoma atskira lentelė. Nurodžius institucijos strateginį tikslą, išvardijamos programos, skirtos šiam strateginiam tikslui įgyvendinti.

2. Skiltyje „Vertinimo kriterijus“ nurodomi vertinimo kriterijų pavadinimai, o gretimoje skiltyje – jų kodai. Kodai sudaromi taip:

2.1. Efekto kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „E“, institucijos strateginio tikslo kodas, efekto kriterijaus numeris (didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01). Kiekvienam strateginiam tikslui suformuluojamas bent vienas efekto kriterijus.

2.2. Rezultato kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „R“, programos kodas, programos tikslo kodas, rezultato kriterijaus numeris didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01. Kiekvienam programos tikslui suformuluojamas bent vienas rezultato kriterijus.

2.3. Produkto kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „P“, programos kodas, programos tikslo kodas, uždavinio kodas, produkto kriterijaus numeris (didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01). Kiekvienam uždaviniui suformuluojamas bent vienas produkto kriterijus.

2.4. Pirmiausia pateikiami pirmosios programos rezultato ir produkto kriterijai, po to analogiškai – kitų programų rezultato ir produkto kriterijai.

3. Skiltyse „(n–1)-ųjų metų planas“, „n-ųjų metų planas“, „(n+1)-ųjų metų planas“, „(n+2)-ųjų metų planas“ atitinkamai nurodomi einamųjų metų ir kiekvienų planuojamųjų metų vertinimo kriterijai.

Skiltyje „(n+x)-ųjų metų planas“ nurodomas efekto (prireikus – rezultato) kriterijus. „X“ priklauso nuo strateginio tikslo (programos tikslo) įgyvendinimo laikotarpio.

4. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

4 LENTELĖ. INSTITUCIJOS KOORDINUOJAMŲ TARPINSTITUCINIŲ PROGRAMŲ IR STRATEGIJŲ SĄRAŠAS

_____________________________________

(koordinuojančios institucijos pavadinimas)

Eil. Nr.	Tarpinstitucinės programos / strategijos pavadinimas	Kodas	Įgyvendinimo laikotarpis	Įgyvendinant tarpinstitucinę programą / strategiją dalyvaujančios institucijos
1.	1. 2. ...
2.	1. ...

(Institucijos vadovo

ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

Papildyta skirsniu:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

4 lentelės pildymas

1. Lentelė „Institucijos koordinuojamų tarpinstitucinių programų ir strategijų sąrašas“ yra strateginio veiklos plano priedas ir teikiama kartu su institucijos strateginiu veiklos planu (pridedama, jeigu sąraše yra daugiau negu 3 programos ar strategijos).

2. Skiltyje „Tarpinstitucinės programos / strategijos pavadinimas“ nurodomi visų institucijos koordinuojamų tarpinstitucinių programų ar strategijų, turinčių priemonių planus, pavadinimai.

3. Skiltyje „Kodas“ rašomi institucijos koordinuojamų tarpinstitucinių programų ar strategijų, turinčių priemonių planus, kodai, kuriuos suteikė Finansų ministerija.

4. Skiltyje „Įgyvendinimo laikotarpis“ nurodamas visas tarpinstitucinės programos ar strategijos įgyvendinimo laikotarpis iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos ar strategijos, turinčios priemonių planą.

5. Skiltyje „Įgyvendinant tarpinstitucinę programą / strategiją dalyvaujančios institucijos“ nurodomos visos įgyvendinant atitinkamą tarpinstitucinę programą ar strategiją dalyvaujančios institucijos, pirmiausia – pagrindiniai vykdytojai.

6. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data)

Papildyta skirsniu:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

5 LENTELĖ. TARPINSTITUCINIŲ PROGRAMŲ IR STRATEGIJŲ, KURIAS ĮGYVENDINANT DALYVAUJA INSTITUCIJA, SĄRAŠAS

_____________________________________

(institucijos pavadinimas)

Eil. Nr.	Tarpinstitucinės programos / strategijos pavadinimas	Kodas	Įgyvendinimo laikotarpis	Tarpinstitucinės programos / strategijos įgyvendinimą koordinuojanti institucija
1.
2.

(Institucijos vadovo

ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

Papildyta skirsniu:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

5 lentelės pildymas

1. Lentelė „Tarpinstitucinių programų ir strategijų, kurias įgyvendinant dalyvauja institucija, sąrašas“ yra strateginio veiklos plano priedas ir teikiama kartu su institucijos strateginiu veiklos planu (pridedama, jeigu sąraše yra daugiau negu 3 programos ar strategijos).

2. Skiltyje „Tarpinstitucinės programos / strategijos pavadinimas“ nurodomi visų tarpinstitucinių programų ar strategijų, kurias įgyvendinant dalyvauja institucija, pavadinimai.

3. Skiltyje „Kodas“ rašomi atitinkamų tarpinstitucinių programų ar strategijų, turinčių priemonių planus, kurias įgyvendinant dalyvauja institucija, kodai, kuriuos suteikė Finansų ministerija.

4. Skiltyje „Įgyvendinimo laikotarpis“ nurodomas visas tarpinstitucinės programos ar strategijos įgyvendinimo laikotarpis iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos ar strategijos, turinčios priemonių planą.

5. Skiltyje „Tarpinstitucinės programos / strategijos įgyvendinimą koordinuojanti institucija“ nurodoma institucija, paskirta tarpinstitucinės programos ar strategijos, kurią įgyvendinant dalyvauja atitinkama institucija, koordinatore.

6. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data)

Papildyta skirsniu:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

______________

1b forma

(programos pavadinimas)

PROGRAMOS APRAŠYMAS

Biudžetiniai metai	n-ieji
Asignavimų valdytojas	Kodas
Programos kodas
Programos parengimo argumentai
Vyriausybės prioritetas (-ai)	Eil. Nr.
Kodas	Programos tikslo pavadinimas
01
Tikslo įgyvendinimo aprašymas (aprašomi uždaviniai, priemonės, rezultato ir produkto kriterijai)
02
Tikslo įgyvendinimo aprašymas (aprašomi uždaviniai, priemonės, rezultato ir produkto kriterijai)
Numatomas programos įgyvendinimo rezultatas

Asignavimai ir numatomi finansavimo šaltiniai (tūkst. litų)

Ekonominės klasifikacijos grupės	Asignavimai n–1-iesiems metams	Asignavimai biudžetiniams n-iesiems metams	Projektas n+1-iesiems metams	Projektas n+2-iesiems metams
1. Iš viso asignavimų:
išlaidoms
iš jų darbo užmokesčiui
turtui įsigyti
2. Finansavimo šaltiniai:
2.1. Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: bendrojo finansavimo lėšos
ES lėšos
kitos specialiųjų programų lėšos
2.2. Kiti šaltiniai
Pareigybių skaičius programai
Galimi programos vykdymo ir finansavimo variantai
Susiję įstatymai ar kiti svarbūs teisės aktai

Patvirtintos Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonės, susijusios su aprašoma programa
Kita svarbi informacija

1b formos pildymas

1. Ši forma pildoma atskirai pagal kiekvieną programą.

2. Atitinkamose pastraipose nurodomi biudžetiniai metai, asignavimų valdytojas ir jam suteiktas Finansų ministerijoje kodas (koduojama kaip šio priedo 1a formoje).

3. Pastraipoje „Programos kodas“ įrašomas programos kodas (koduojama kaip šio priedo 1 lentelėje).

4. Pastraipoje „Programos parengimo argumentai“ nurodoma, koks institucijos strateginis tikslas įgyvendinamas pagal šią programą, ar ji tęstinė, kiek metų numatoma ją vykdyti. Taip pat rekomenduojama įvertinti, kaip ši programa padės įgyvendinti Vyriausybės prioritetus.

5. Pastraipoje „Vyriausybės prioritetas (-ai)“ nurodoma, su kuriais (vienu ar keliais) Vyriausybės prioritetiniais strateginiais tikslais (prioritetais) programa siejama.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

6. Pastraipoje „Tikslo įgyvendinimo aprašymas“, jos eilutėse ir tolesnėse šios formos pastraipose pateikiami programos tikslų pavadinimai, jų kodai (koduojama kaip šio priedo 1a formoje). Aprašant kiekvieno programos tikslo įgyvendinimą, išvardijami šiam tikslui siekti užsibrėžti n-ųjų metų uždaviniai, aprašomos priemonės, nurodomi rezultato ir produkto vertinimo kriterijai.

7. Pastraipoje „Numatomas programos įgyvendinimo rezultatas“ būtina nurodyti, kokios naudos visuomenei tikimasi įgyvendinus programą.

8. Šios formos lentelėje „Asignavimai ir numatomi finansavimo šaltiniai“:

8.1. Įrašomi duomenys apie asignavimus šiai programai. Nurodant asignavimus, reikia pateikti detalią informaciją, kaip ir šio priedo 1a formos lentelėje „Asignavimai ir numatomi finansavimo šaltiniai“, tik duomenys pateikiami ne visos institucijos mastu, o pagal atskiras programas.

8.2. Eilutėje „Pareigybių skaičius programai“ nurodomas pareigybių skaičius programai vykdyti n–1-aisiais metais, n-aisiais metais, n+1-aisiais ir n+2-aisiais metais (mokymo įstaigos pareigybių skaičių programai teikia kartu su pedagoginių normų skaičiumi). Pareigybių skaičius nurodomas tik tų programų 1b formose, kurioms planuojamas darbo užmokestis.

9. Pastraipoje „Galimi programos vykdymo ir finansavimo variantai“ reikia įvertinti programos vykdymo, finansavimo šaltinių variantus (pvz., privatizavimas, decentralizavimas ir panašiai), taip pat savus išteklius ir kitus finansavimo šaltinius, nurodyti, ar yra galimybių įgyvendinti programos tikslus mažesnėmis sąnaudomis.

10. Pastraipoje „Susiję įstatymai ar kiti svarbūs teisės aktai“ siūloma nurodyti susijusius įstatymus ir teisės aktus (jeigu jų esama), turėjusius arba turėsiančius įtakos programos parengimui, vykdymui, užbaigimui.

11. Po pastraipos „Susiję įstatymai ar kiti svarbūs teisės aktai“ ministerijos ir Vyriausybės įstaigos prireikus pildo lentelę „Patvirtintos Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonės, susijusios su aprašoma programa“. Nurodomos priemonės, kurios bus vykdomos n-aisiais metais, taip pat jų įvykdymo terminai (jeigu galima – ketvirčiais).

12. Pastraipoje „Kita svarbi informacija“ reikia pateikti informaciją, kuri padeda pagrįsti šios programos būtinumą ar pirmumą, palyginti su kitomis programomis. Rekomenduojama aprašyti programos integralumą su kitomis institucijos programomis ir tarpinstituciniu (horizontaliu) lygmeniu. Jeigu programos priemonės vykdomos įgyvendinant tarpinstitucinę programą, nurodomi tarpinstitucinių programų pavadinimai ir jų kodai, kuriuos suteikė Finansų ministerija. Čia galėtų būti nuoroda į strateginio veiklos plano 4 ir 5 lenteles, kuriose pateikiami tarpinstitucines programas koordinuojančių ir įgyvendinant tarpinstitucines programas dalyvaujančių institucijų sąrašai. Jie atskirai pridedami tuo atveju, jeigu sąraše yra daugiau negu 3 programos.

Būtina nurodyti, ar įgyvendinant programos tikslus dalyvaus kitos įstaigos ar savivaldybės; esant galimybei, nurodyti, koks numatomas jų finansinis indėlis.

Punkto pakeitimai:

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

13. Iki strateginio veiklos plano patvirtinimo šios formos paskutiniame puslapyje vizuoja institucijos vadovas arba jo įgaliotas asmuo (nurodoma pareigos, vardas ir pavardė), taip pat už programos koordinavimą atsakingas asmuo (nurodoma pareigos, vardas ir pavardė, telefonas, užpildymo data).

14. Rekomenduojama, kad ši forma būtų lakoniška – ne daugiau kaip 7 puslapių.

______________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

6 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d.

nutarimo Nr. 210 redakcija)

(Sutrumpinto strateginio veiklos plano formos)

Pritarta

Lietuvos Respublikos Vyriausybės** Apskričių viršininkų sutrumpintus strateginius veiklos planus tvirtina apskričių viršininkai.

200 m. ___________ d. nutarimu Nr.

______________________________________

(Institucijos pavadinimas)

n-ųjų METŲ SUTRUMPINTAS strateginis

veiklos planas

I. INSTITUCIJOS VADOVO ĮŽANGINIS ŽODIS

(Įžanginiame žodyje institucijos vadovas trumpai aptaria savo institucijos veiklos svarbiausius pokyčius, pasiektus rezultatus, prioritetines veiklos kryptis.

Prie įžanginio žodžio pridedama institucijos vadovo nuotrauka.

Pabaigoje nurodomos institucijos vadovo pareigos, parašas, vardas ir pavardė, data.)

II. S1 FORMA „N-ŲJŲ METŲ Institucijos misija, strateginiai tikslai, EFEKTO KRITERIJAI, PROGRAMOS, FINANSAVIMAS“ ir jos pildymas

III. S2 FORMA „INSTITUCIJOS VYKDOMŲ PROGRAMŲ TRUMPAS APRAŠYMAS“ ir jos pildymas

S1 forma

N-ŲJŲ METŲ INSTITUCIJOS MISIJA, STRATEGINIAI TIKSLAI, EFEKTO KRITERIJAI, PROGRAMOS, FINANSAVIMAS

I. INSTITUCIJOS MISIJA
II. INSTITUCIJOS STRATEGINIŲ TIKSLŲ, EFEKTO KRITERIJŲ IR PROGRAMŲ RYŠYS
1. Strateginis tikslas Efekto kriterijus y metai 2. Strateginis tikslas Efekto kriterijus y metai 3. Strateginis tikslas Efekto kriterijus y metai 4. 5.
1 programa	2 programa	3 programa
- asignavimai - vykdo x pareigybių skaičius	- asignavimai - vykdo y pareigybių skaičius	- asignavimai - vykdo z pareigybių skaičius
x programa ..............	y programa ...............	z programa ................
III. ĮSTAIGŲ PRIE MINISTERIJOS MISIJA, STRATEGINIAI TIKSLAI, PROGRAMOS IR JŲ RYŠYS SU MINISTERIJOS STRATEGINIAIS TIKSLAIS Ministerijos strateginis tikslas
1 įstaiga	1 programa	2 programa
Misija – Strateginis tikslas, efekto kriterijus –	- asignavimai - vykdo x pareigybių skaičius	- asignavimai - vykdo y pareigybių skaičius
2 įstaiga	2 programa	3 programa
Misija – Strateginis tikslas, efekto kriterijus –	- asignavimai - vykdo x pareigybių skaičius	- asignavimai - vykdo y pareigybių skaičius
IV. INSTITUCIJOS VYKDOMŲ PROGRAMŲ FINANSAVIMAS
V. VISŲ ĮSTAIGŲ PRIE MINISTERIJOS BENDRAS FINANSAVIMAS

S1 formos pildymas

1. Šią formą pildo ministerijos, Vyriausybės įstaigos, apskričių viršininkai.

2. Skyriuje „I. Institucijos misija“ pateikiama ministerijos, Vyriausybės įstaigos ar apskrities viršininko misijos formuluotė (misijos formuluotė neturi skirtis nuo strateginiame veiklos plane pateiktos formuluotės).

3. Skyriuje „II. Institucijos strateginių tikslų, efekto kriterijų ir programų ryšys“ parodomas ryšis tarp institucijos strateginių tikslų, efekto kriterijų ir vykdomų programų. Kiekvieno strateginio tikslo įgyvendinimui įvertinti turi būti pavaizduojamas efekto kriterijaus dydžio (y) kitimas atitinkamais metais (nuo n-2-ųjų iki n+2-ųjų), pateikiant planinius ir faktinius kriterijų dydžius. Prie kiekvieno strateginio tikslo nurodoma tą tikslą įgyvendinanti programa (jai skiriami asignavimai ir pareigybių, reikalingų jai vykdyti, skaičius).

4. Skyrių „III. Įstaigų prie ministerijos misija, strateginiai tikslai, programos ir jų ryšys su ministerijos strateginiais tikslais“ pildo tik ministerijos pagal įstaigų prie ministerijos (tų įstaigų, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai) pateiktą informaciją. Nuosekliai prie kiekvieno ministerijos strateginio tikslo išvardijamos tos įstaigos prie ministerijos, kurios įgyvendins nurodytą ministerijos strateginį tikslą, nurodoma jų misija, strateginis tikslas ir efekto kriterijus, vykdomų programų pavadinimai (programoms skiriami asignavimai ir pareigybių, reikalingų joms vykdyti, skaičius).

S1 formoje įstaigų prie ministerijos efekto kriterijų ir juos siekiančių įgyvendinti programų išdėstymas gali būti vertikalus arba horizontalus.

5. Skyriuje „IV. Institucijos vykdomų programų finansavimas“ pateikiama diagrama, parodanti asignavimų paskirstymą tarp programų.

6. Skyrių „V. Visų įstaigų prie ministerijos bendras finansavimas“ pildo tik ministerijos. Čia pateikiama diagrama, parodanti visoms įstaigoms prie ministerijos skirtų asignavimų paskirstymą tarp šių įstaigų.

S2 forma

INSTITUCIJOS VYKDOMŲ PROGRAMŲ TRUMPAS APRAŠYMAs

____________________________________________________

(programos pavadinimas)

I. PROGRAMOS SĄSAJA SU VYRIAUSYBĖS PRIORITETAIS
II. PASIEKTI ESMINIAI REZULTATAI (n-2-aisiais, n-1-aisiais metais)
Rezultato kriterijai	n-2-ųjų metų	n-1-ųjų metų

planas	faktas	planas	faktas
1.
2.
3.
Komentarai dėl nepasiektų rezultatų
III. PROGRAMOS TIKSLAI, SIEKIAMI REZULTATAI (N-AISIAIS METAIS), NAUDA VISUOMENEI
1. Programos tikslas –	Siekiami rezultatai n-aisiais metais 1. 2. 3. ........	Nauda visuomenei
Svarbiausi veiksmai (uždaviniai), siekiant suplanuotų rezultatų ir jų finansavimas 1. 2. 3.
IV. Programos finansavimas Programos finansavimas n-2-aisiais, n-1-aisiais, n-aisiais metais
Programa	Finansavimas n-2-aisiais metais (tūkst. litų)	Finansavimas n-1-aisiais metais (tūkst. litų)	Finansavimas n-aisiais metais (tūkst. litų)
Valstybės biudžeto asignavimai
iš jų ES lėšos
Kitų finansavimo šaltinių lėšos (nurodyti)
Iš viso

S2 formos pildymas

1. Skyriuje „I. Programos sąsaja su Vyriausybės prioritetais“ nurodomas Vyriausybės prioritetas, kurį įgyvendins programa.

2. Skyriuje „II. Pasiekti esminiai rezultatai (n-2-aisiais, n-1-aisiais metais)“ nurodomi rezultato kriterijai, pateikiamos rezultato kriterijų planinės ir faktinės reikšmės n-2-aisiais ir n-1-aisiais metais. Po lentele prireikus pateikiami komentarai dėl nepasiektų rezultatų.

3. Skyriuje „III. Programos tikslai, siekiami rezultatai (n-aisiais metais), nauda visuomenei“ nurodomi programos tikslai, siekiami rezultatai n-aisiais metais ir aprašoma nauda visuomenei. Taip pat turi būti aprašyti svarbiausi veiksmai (uždaviniai), siekiant suplanuotų rezultatų, ir jų finansavimas.

4. Skyriuje „IV. Programos finansavimas“ nurodomas programos finansavimas n-2-aisiais, n-1-aisiais ir n-aisiais metais, išskiriant ES lėšas, taip pat kitus finansavimo šaltinius. Šie duomenys gali būti pateikti arba lentelėje, arba grafiškai.

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

7 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d. nutarimo Nr. 210 redakcija)

(Informacijos apie tarpinstitucinės programos priemonių vykdymą per _________ ataskaitinį laikotarpį forma)

INFORMACIJA APIE TARPINSTITUCINĖS PROGRAMOS PRIEMONIŲ VYKDYMĄ

PER __________ ATASKAITINĮ LAIKOTARPĮ

Kodas
(tarpinstitucinės programos pavadinimas)
(tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)	(įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)
Tarpinstitucinės programos tikslas (-ai):

Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas	Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas	Dalyvaujančios institucijos atitinkamų programų elementai	Dalyvaujančios institucijos atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai	n-ųjų metų vertinimo kriterijų reikšmės	Dalyvaujančios institucijos panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)	Komentarai dėl priemonių vykdymo
kodas	pavadinimas	kodas	pavadinimas

kodas	pavadinimas	planuotosios	faktinės

Programa	X	X	X
Tikslas	X	X	X

Uždavinys	X	X	X

Priemonės	X	X

Vertinimo kriterijai	X

Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui
Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą
(Dalyvaujančios institucijos vadovo ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas) (Parašas) (Vardas ir pavardė)

Informacijos apie tarpinstitucinės programos priemonių vykdymą per ____ ataskaitinį laikotarpį formos pildymas

1. Šią formą pildo institucija, dalyvavusi įgyvendinant Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintą tarpinstitucinę programą per ataskaitinį laikotarpį. Forma pildoma atskirai pagal kiekvieną tarpinstitucinę programą, kurią įgyvendinant institucija dalyvavo. Prireikus ši forma naudojama, kai reikia pateikti informaciją apie atitinkamos strategijos priemonių įgyvendinimą, tik vietoj žodžių „tarpinstitucinės programos“ įrašomas žodis „strategijos“.

2. Po antrašte „Informacija apie tarpinstitucinės programos priemonių vykdymą per _____ ataskaitinį laikotarpį“ pateikiama ši informacija:

2.1. tarpinstitucinės programos pavadinimas ir tai programai Finansų ministerijos suteiktas kodas (langelyje „Kodas“);

2.2. tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.3. įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvaujanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.4. tarpinstitucinės programos tikslo (-ų), kurį (-iuos) įgyvendinant dalyvavo institucija, pavadinimas (-ai) (iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos) ir atitinkamas (-i) šio (-ių) tikslo (-ų) eilės numeris (-iai).

3. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas uždavinio, kurį įgyvendinant dalyvavo institucija, kodas (uždavinio kodas bus iš dviejų pozicijų, sudarytas iš tikslo ir uždavinio numerių, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio kodas bus 01.01.) ir to uždavinio pavadinimas.

4. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas priemonės, kurią vykdė institucija, kodas (priemonės kodas bus iš trijų pozicijų, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio 1 priemonės kodas bus 01.01.01.) ir tos priemonės pavadinimas. Šioje lentelės skiltyje atitinkamose eilutėse būtina nurodyti visas tarpinstitucinės programos priemones, kurias vykdė įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvavusi institucija.

5. Lentelės skilties „Dalyvaujančios institucijos atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai“ poskilčiai pildomi atitinkamai pagal trečiosios skilties „Dalyvaujančios institucijos atitinkamų programų elementai“ nuorodą, pateikiant institucijos strateginio veiklos plano atitinkamų programų elementus, t. y. įrašant programos, tikslo, uždavinio, priemonių, vertinimo kriterijų kodus poskiltyje „kodas“, o pavadinimus – poskiltyje „pavadinimas“. Tarpinstitucinės programos priemonės turi būti susietos su institucijos strateginio veiklos plano programų priemonėmis. Eilutėje „Vertinimo kriterijai“ nurodomi rezultato ir produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai institucija įgyvendina visą tarpinstitucinės programos tikslą (t. y. visus to tikslo uždavinius), ar produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai ji įgyvendina uždavinį. Rekomenduojama prie vertinimo kriterijų pavadinimo nurodyti ir jų matavimo vienetus (procentai, vienetai ir panašiai).

6. Lentelės skilties „n-ųjų metų vertinimo kriterijų reikšmės“ poskilčiuose „planuotosios“ ir „faktinės“ eilutėje „Vertinimo kriterijai“ įrašomos planuotosios vertinimo kriterijų reikšmės iš institucijos strateginio veiklos plano (jų reikšmės turi sutapti su reikšmėmis, numatytomis tarpinstitucinėje programoje, jeigu kriterijai yra tie patys) ir faktinės (per ataskaitinį laikotarpį pasiektos) vertinimo kriterijų reikšmės.

7. Lentelės skiltyje „Dalyvaujančios institucijos panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ pildoma eilutė „Priemonės“, joje nurodoma, kiek per ataskaitinį laikotarpį iš viso panaudota asignavimų priemonei vykdyti. Jeigu priemonė buvo vykdoma iš institucijos bendrųjų asignavimų ir neįmanoma nurodyti konkrečios asignavimų sumos, skiltyje „Dalyvaujančios institucijos panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ dedama nuoroda „*“. Užpildžius lentelę, ši nuoroda paaiškinama.

8. Lentelės eilutėje „Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui“ skiltyje „Dalyvaujančios institucijos panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ nurodoma bendra tarpinstitucinės programos tikslui įgyvendinti per ataskaitinį laikotarpį panaudotų asignavimų suma.

9. Jeigu institucija vykdė tik vieno tarpinstitucinės programos tikslo įgyvendinimo priemones, kitoje lentelės eilutėje „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“ nurodoma ta pati panaudotų asignavimų suma. Jeigu institucija vykdė daugiau negu vieno tos pačios tarpinstitucinės programos tikslo priemones, pateikiama informacija pagal atitinkamus tarpinstitucinės programos tikslus, uždavinius ir priemones (pagal jau išdėstytą tvarką), po to pildoma lentelės eilutė „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“. Šios eilutės skiltyje „Dalyvaujančios institucijos panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ nurodama visa įgyvendinant tarpinstitucinę programą dalyvavusios institucijos panaudotų asignavimų suma.

10. Skiltyje „Komentarai dėl priemonių vykdymo“ pateikiami detalesni paaiškinimai, o prireikus nurodomos priemonių neįvykdymo priežastys. Jeigu priemonė finansuojama iš kelių finansavimo šaltinių, jie įvardijami ir nurodomos skirtos lėšos.

11. Rekomenduojama nepildomas lentelės skiltis palikti tuščias.

12. Šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

8 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d. nutarimo Nr. 210 redakcija)

(Koordinuojančios institucijos informacijos apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimą pagal gautą informaciją

per _________ ataskaitinį laikotarpį forma)

KOORDINUOJANČIOS INSTITUCIJOS INFORMACIJA APIE TARPINSTITUCINĖS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMĄ

PAGAL GAUTĄ INFORMACIJĄ PER _______ ATASKAITINĮ LAIKOTARPĮ

Kodas
(tarpinstitucinės programos pavadinimas)
(tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija, jos asignavimų valdytojo kodas)
Tarpinstitucinės progamos tikslas (-ai):

Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas	Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas	Dalyvaujančių institucijų atitinkamų programų elementai	Dalyvaujančių institucijų, jų atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai	n-ųjų metų vertinimo kriterijų reikšmės	Dalyvaujančių institucijų panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)	Komentarai dėl priemonių vykdymo
kodas	pavadinimas	kodas	pavadinimas

kodas	pavadinimas	planuotosios	faktinės

01.01.	01.01.01.	Institucija	X	X	X

Programa	X	X	X

Tikslas	X	X	X

Uždavinys	X	X	X

Priemonės	X	X
Vertinimo kriterijai	X

01.01.02.	Institucija	X	X	X

Programa ....	X	X	X

01.02.	01.02.01.	Institucija	X	X	X

Programa ...	X	X	X

01.02.02.	Institucija	X	X	X

Programa ...	X	X	X

Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui
Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą

(Koordinuojančios institucijos vadovo (Parašas) (Vardas ir pavardė) ar jo įgalioto asmens pareigų pavadinimas)

Koordinuojančios institucijos informacijos apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimą pagal gautą informaciją per _____ ataskaitinį laikotarpį formos pildymas

1. Šią formą pildo Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos įgyvendinimą per ataskaitinį laikotarpį koordinuojanti institucija. Forma pildoma atskirai pagal kiekvieną koordinuojamą tarpinstitucinę programą. Prireikus ši forma naudojama, kai reikia pateikti informaciją apie atitinkamos strategijos priemonių įgyvendinimą, tik vietoj žodžių „tarpinstitucinės programos“ įrašomas žodis „strategijos“.

2. Po antrašte „Koordinuojančios institucijos informacija apie tarpinstitucinės programos įgyvendinimą pagal gautą informaciją per _____ ataskaitinį laikotarpį“ pateikiama ši informacija:

2.1. tarpinstitucinės programos pavadinimas ir tai programai Finansų ministerijos suteiktas kodas (langelyje „Kodas“);

2.2. tarpinstitucinės programos įgyvendinimą koordinuojanti institucija ir jos asignavimų valdytojo kodas;

2.3. tarpinstitucinės programos tikslo (-ų) pavadinimas (-ai) (iš Vyriausybės ar Seimo nutarimu patvirtintos tarpinstitucinės programos) ir atitinkamas (-i) šio (-ių) tikslo (-ų) eilės numeris (-iai).

3. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos uždavinio kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas uždavinio kodas iš patvirtintos tarpinstitucinės programos priemonių plano (uždavinio kodas bus iš dviejų pozicijų, sudarytas iš tikslo ir uždavinio numerių, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio kodas bus 01.01.) ir to uždavinio pavadinimas.

4. Lentelės skilties „Tarpinstitucinės programos priemonės kodas ir pavadinimas“ poskilčiuose nurodomas priemonės kodas iš patvirtintos tarpinstitucinės programos priemonių plano (priemonės kodas bus iš trijų pozicijų, pvz., 1 tikslo 1 uždavinio 1 priemonės kodas bus 01.01.01.) ir tos priemonės pavadinimas. Šioje lentelės skiltyje atitinkamose eilutėse būtina nuosekliai nurodyti visas tarpinstitucinės programos priemones.

5. Lentelės skilties „Dalyvaujančių institucijų, jų atitinkamų programų elementų kodai ir pavadinimai“ poskilčiuose pateikiama informacija apie visas institucijas, dalyvavusias įgyvendinant tarpinstitucinę programą. Poskilčiai pildomi atitinkamai pagal trečiosios skilties „Dalyvaujančių institucijų atitinkamų programų elementai“ nuorodą, pateikiant institucijų pavadinimus ir jų strateginių veiklos planų atitinkamų programų (kurių priemonės atitinka tarpinstitucinės programos priemones ar yra susietos su jomis) elementus, t. y. įrašant programos, tikslo, uždavinio, priemonių, vertinimo kriterijų kodus poskiltyje „kodas“, o pavadinimus – poskiltyje „pavadinimas“. Eilutėje „Vertinimo kriterijai“ nurodomi rezultato ir produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai institucija įgyvendino visą tarpinstitucinės programos tikslą (t. y. visus to tikslo uždavinius), ar produkto kriterijų kodai ir pavadinimai, kai ji įgyvendino uždavinį. Rekomenduojama prie vertinimo kriterijų pavadinimo nurodyti ir jų matavimo vienetus (procentai, vienetai ir panašiai).

6. Lentelės skilties „n-ųjų metų vertinimo kriterijų reikšmės“ poskilčiuose „planuotosios“ ir „faktinės“ eilutėje „Vertinimo kriterijai“ įrašomos n-aisias metais planuotos vertinimo kriterijų reikšmės iš institucijos strateginio veiklos plano (jų reikšmės turi sutapti su reikšmėmis, numatytomis tarpinstitucinėje programoje, jeigu kriterijai yra tie patys) ir faktinės (per ataskaitinį laikotarpį pasiektos) vertinimo kriterijų reikšmės.

7. Lentelės skiltyje „Dalyvaujančių institucijų panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ pildoma eilutė „Priemonės“, joje nurodoma, kiek per ataskaitinį laikotarpį iš viso panaudota asignavimų priemonei įgyvendinti. Jeigu priemonė buvo vykdoma iš institucijos bendrųjų asignavimų ir neįmanoma nurodyti konkrečios asignavimų sumos, skiltyje „Dalyvaujančių institucijų panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ dedama nuoroda „*“. Užpildžius lentelę, ši nuoroda paaiškinama.

8. Lentelės eilutėje „Iš viso tarpinstitucinės programos tikslui“ skiltyje „Dalyvaujančių institucijų panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ nurodoma bendra tarpinstitucinės programos tikslui per ataskaitinį laikotarpį panaudotų asignavimų suma.

9. Jeigu tarpinstitucinė programa turi daugiau negu vieną tikslą, pateikiama informacija pagal atitinkamus tarpinstitucinės programos tikslus, uždavinius ir priemones (pagal jau išdėstytą tvarką), po to pildoma lentelės eilutė „Iš viso dalyvavimui įgyvendinant tarpinstitucinę programą“. Šios eilutės skiltyje „Dalyvaujančių institucijų panaudoti asignavimai per ataskaitinį laikotarpį (tūkst. litų)“ nurodama visa įgyvendinant tarpinstitucinę programą panaudotų asignavimų suma.

10. Skiltyje „Komentarai dėl priemonių vykdymo“ pateikiami detalesni paaiškinimai, o prireikus nurodomos priemonių neįvykdymo priežastys. Jeigu priemonė finansuojama iš kelių finansavimo šaltinių, jie įvardijami ir nurodomos skirtos lėšos.

11. Rekomenduojama nepildomas lentelės skiltis palikti tuščias.

12. Šios lentelės paskutiniame puslapyje vizuoja rengėjas ir pasirašo institucijos vadovas ar jo įgaliotas asmuo (nurodomos pareigos, vardas ir pavardė, pildymo data).

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Strateginio planavimo metodikos

9 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. sausio 7 d.

nutarimo Nr. 8 redakcija)

(Metinio veiklos plano forma)

PATVIRTINTA

_________________________________

(įstaigos vadovo)

2009 m. d. įsakymu Nr.

________________________________________________

(Viešojo administravimo įstaigos pavadinimas)

n-ųjų METŲ VEIKLOS PLANAS

1. Aplinkos ir išteklių analizė
2. Viešojo administravimo įstaigos misija Viešojo administravimo įstaigos strateginis (-iai) tikslas (-ai)
3. Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos, prie kurios strateginio veiklos plano įgyvendinimo prisideda viešojo administravimo įstaiga, pavadinimas____________ ir jos strateginio veiklos plano elementai: 3.1. strateginio tikslo pavadinimas ir jo kodas 3.2. programos pavadinimas ir jos kodas 3.3. programos tikslo pavadinimas ir jo kodas 3.4. programos uždavinio pavadinimas ir jo kodas 3.5. programos priemonės pavadinimas ir jos kodas
4. Viešojo administravimo įstaigos vykdomos priemonės įgyvendinimo aprašymas

METINIO VEIKLOS PLANO PRIEDAI

1 lentelė. n-ųjų metų veiksmų planas

2 lentelė. Vertinimo kriterijų (rodiklių) suvestinė (n-iesiems metams)

(Pareigų pavadinimas)

(Parašas)

(Vardas ir pavardė)

(Data)

Metinio veiklos plano formos pildymas

1. Pastraipoje „Aplinkos ir išteklių analizė“ pateikiama tokio detalumo analizė, kokios reikalauja institucija, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas (toliau vadinama – institucija). Įstaigai rekomenduojama įvertinti išorinius ir vidinius veiksnius, turinčius įtakos jos veiklai, ir nurodyti įstaigos vietą atitinkamoje valdymo srityje.

Pastaba. Atsižvelgiant į įstaigų specifiką, aplinkos ir išteklių analizė gali būti nepateikiama.

2. Pastraipoje „Viešojo administravimo įstaigos misija. Viešojo administravimo įstaigos strateginis (-iai) tikslas (-ai)“ nurodoma įstaigos suformuluota misija ir strateginis tikslas (strateginiai tikslai).

3. Pastraipoje „Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos, prie kurios strateginio veiklos plano įgyvendinimo prisideda viešojo administravimo įstaiga, pavadinimas ________________ ir jos strateginio veiklos plano elementai:“ nuosekliai pateikiama informacija iš institucijos strateginio veiklos plano 1 lentelės, t. y. 3.1–3.4 eilutėse nurodomi institucijos strateginio tikslo, programos, programos tikslo, uždavinio pavadinimai ir jų kodai; 3.5 eilutėje nurodomas priemonės, kurią įgyvendins įstaiga, pavadinimas ir jos kodas. Jeigu įstaiga dalyvauja įgyvendinant keletą institucijos strateginių tikslų ir programų, strateginiai tikslai, kiekvienos programos tikslai, uždaviniai ir priemonės išdėstomi ta pačia tvarka.

4. Pastraipoje „Viešojo administravimo įstaigos vykdomos priemonės įgyvendinimo aprašymas“ pateikiamas 3.5 eilutėje nurodytos priemonės įgyvendinimo aprašymas (pvz., kaip bus organizuojamas darbas, kaip bus atsiskaitoma už įgyvendinimą ir kita).

5. Jeigu viešojo administravimo įstaigos metinį veiklos planą tvirtina atitinkamas asignavimų valdytojas, šio plano projektą vizuoja įstaigos vadovas. Jeigu metinį veiklos planą tvirtina įstaigos vadovas ar jo įgaliotas asmuo, plano projektą vizuoja rengėjas.

1 LENTELĖ. n-ųjų METŲ VEIKSMŲ PLANAS

Priemonės pavadinimas ir jos kodas	Įstaigos veiksmo pavadinimas	Atsakingi vykdytojai	Vykdymo terminai	Asignavimai (tūkst. litų)
Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas
1.
2.
3. ....
Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas
1.
2.
3. ....

(Pareigų pavadinimas)

(Parašas)

(Vardas ir pavardė)

(Data)

1 lentelės pildymas

1. Eilutėse „Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas“ nuosekliai įrašomi asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos strateginio veiklos plano visų programų, kurias įgyvendinant dalyvauja viešojo administravimo įstaiga, pavadinimai.

2. Skilties „Priemonės pavadinimas ir jos kodas“ eilutėse rašomas atitinkamos institucijos programos priemonės, kurią įgyvendinant dalyvaus viešojo administravimo įstaiga, pavadinimas. Jeigu įstaiga dalyvauja įgyvendinant ne vieną programą, šios lentelės pildymas pratęsiamas nurodant kitų programų elementus.

3. Skilties „Įstaigos veiksmo pavadinimas“ eilutėse nurodomi veiksmai, kuriuos atliks įstaiga, įgyvendindama institucijos strateginio veiklos plano nurodytos programos atitinkamą priemonę.

4. Skilties „Atsakingi vykdytojai“ eilutėse nurodomi asmenys, atsakingi už konkrečių veiksmų atlikimą, prireikus gali būti nurodyti ir (ar) struktūrinių padalinių pavadinimai.

5. Skilties „Vykdymo terminai“ eilutėse nurodomi planuojami veiksmų atlikimo terminai.

6. Skilties „Asignavimai (tūkst. litų)“ eilutėse nurodomi asignavimai, numatyti priemonėms ir atitinkamiems veiksmams vykdyti (rengiant metinio veiklos plano projektą, nurodomas asignavimų poreikis, o po to, kai planas patvirtinamas, – asignavimų valdytojo patvirtinti einamiesiems metams asignavimai).

Pastaba. Atsižvelgiant į įstaigų specifiką, gali būti nurodomi asignavimai tik priemonėms vykdyti. Jeigu įstaiga įgyvendina visą asignavimų valdytojo strateginiame veiklos plane numatytą programą, asignavimų valdytojas sprendžia, kaip detaliai turi būti nurodyti asignavimai metiniame veiklos plane.

7. Jeigu viešojo administravimo įstaigos metinį veiklos planą tvirtina atitinkamas asignavimų valdytojas, įstaigos vadovas vizuoja 1 lentelės projektą. Jeigu metinį veiklos planą tvirtina įstaigos vadovas ar jo įgaliotas asmuo, 1 lentelės projektą vizuoja rengėjas.

2 LENTELĖ. VERTINIMO KRITERIJŲ (RODIKLIŲ) SUVESTINĖ
(n-iesiems metams)

Programos elementai	Vertinimo kriterijai (rodikliai)	Vertinimo kriterijaus (rodiklio) reikšmė
Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas
Programos tikslas –	Rezultato kriterijus: 1. ...
Programos uždavinys –	Produkto kriterijus: 1. ...
Programos priemonė – Veiksmai: 1. 2. 3.	Veiksmų atlikimo rodikliai: 1. .... 2. .... 3. Ir t. t.
Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas
Programos tikslas –	Rezultato kriterijus: 1. ...
Programos uždavinys –	Produkto kriterijus: 2. ...
Programos priemonė – Veiksmai: 1. 2. 3.	Veiksmų atlikimo rodikliai: 1. .... 2. .... 3. Ir t. t.

(Pareigų pavadinimas)

(Parašas)

(Vardas ir pavardė)

(Data)

2 lentelės pildymas

1. Eilutėse „Asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos atitinkamos programos pavadinimas“ nuosekliai įrašomi asignavimų valdytojo vadovaujamos institucijos strateginio veiklos plano visų programų, kurias įgyvendinant dalyvauja viešojo administravimo įstaiga, pavadinimai.

2. Skilties „Programos elementai“ eilutėse pateikiami institucijos programos tikslo, uždavinio ir priemonės pavadinimai, po to nurodomi įstaigos veiksmai.

3. Skilties „Vertinimo kriterijai (rodikliai)“ eilutėse pateikiami institucijos strateginio veiklos plano nurodytos programos tikslo pasiekimo (rezultato) ir programos uždavinio įgyvendinimo (produkto) vertinimo kriterijų, taip pat įstaigos vykdomos priemonės veiksmų atlikimo rodiklių pavadinimai.

4. Skilties „Vertinimo kriterijaus (rodiklio) reikšmė“ eilutėse pateikiamos n-tiesiems metams numatytos atitinkamų vertinimo kriterijų (rodiklių) reikšmės.

Pastaba. Atsižvelgiant į įstaigų specifiką, gali būti nurodomos rezultato ir produkto kriterijų reikšmės papildomai ir n+1, n+2 metams.

5. Jeigu viešojo administravimo įstaigos metinį veiklos planą tvirtina atitinkamas asignavimų valdytojas, įstaigos vadovas vizuoja 2 lentelės projektą. Jeigu metinį veiklos planą tvirtina įstaigos vadovas ar jo įgaliotas asmuo, 2 lentelės projektą vizuoja rengėjas.

_________________

Papildyta priedu:

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

Strateginio planavimo metodikos

10 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2009 m. kovo 18 d. nutarimo Nr. 210

redakcija)

VALSTYBĖS BIUDŽETO PROJEKTO (ĮSKAITANT STRATEGINIŲ VEIKLOS PLANŲ PROJEKTUS) RENGIMO IR SVARSTYMO SCHEMA

Finansų ministerija teikia biudžeto projektą Vyriausybei, Vyriausybė jį svarsto ir teikia Seimui (rugsėjis) Vyriausybė ir asignavimų valdytojai tvirtina strateginius veiklos planus (po Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo priėmimo) (sausis–vasaris) Asignavimų valdytojai tikslina strateginių veiklos planų projektus ir teikia juos Finansų ministerijai (rugpjūtis)

Vyriausybės Strateginis komitetas svarsto strateginių veiklos planų projektus (liepa)

Seimas svarsto ir tvirtina biudžetą (spalis–gruodis)

Asignavimų valdytojai parengia ir pateikia Finansų ministerijai ir Vyriausybės kanceliarijai strateginių veiklos planų projektus per 30 dienų nuo maksimalių asignavimų nustatymo (birželis) Finansų ministerija ir Vyriausybės kanceliarija teikia pastabas dėl asignavimų valdytojų strateginių veiklos planų projektų (birželis–liepa) BIUDŽETO PROJEKTO (įskaitant strateginių veiklos planų projektus) RENGIMAS IR SVARSTYMAS Vyriausybė nustato Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių projektų rengimo planą (kovas) Asignavimų valdytojai pateikia informaciją, nurodytą Vyriausybės nutarime dėl Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių projektų rengimo plano patvirtinimo (kovas) Finansų ministerija parengia (Vyriausybė patvirtina) makroekonominių rodiklių projekcijas (kovas–balandis) Finansų ministerija praneša asignavimų valdytojams apie maksimalius asignavimus (balandis)

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 487, 2009-05-20, Žin., 2009, Nr. 66-2618 (2009-06-04), i. k. 1091100NUTA00000487

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

2.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

3.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

4.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

5.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 487, 2009-05-20, Žin., 2009, Nr. 66-2618 (2009-06-04), i. k. 1091100NUTA00000487

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo