Suvestinė redakcija nuo 2011-05-01 iki 2012-12-31

Nutarimas paskelbtas: Žin. 2002, Nr. 57-2312, i. k. 1021100NUTA00000827

Nauja redakcija nuo 2010-09-01:

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin. 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28) ; Žin. 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ

NUTARIMAS

DĖL STRATEGINIO PLANAVIMO METODIKOS PATVIRTINIMO

2002 m. birželio 6 d. Nr. 827

Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo (Žin., 1990, Nr. 24-596; 2004, Nr. 4-47) 17 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutaria:

Preambulės pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

1. Patvirtinti Strateginio planavimo metodiką (pridedama).

2. Nustatyti, kad:

2.1. 2011–2013 metų strateginių veiklos planų projektai, atsižvelgiant į Strateginio planavimo metodikoje nustatytus reikalavimus, turi būti patikslinti ir patvirtinti įsigaliojus Lietuvos Respublikos 2011 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymui.

2.2. Vyriausybei atskaitingoms įstaigoms, kurios nėra Vyriausybės įstaigos, tačiau jų veikla susijusi su ministrams pavestomis valdymo sritimis, taip pat įstaigoms prie ministerijų, kurių veiklą reglamentuojančiuose įstatymuose nustatyta, kad šių įstaigų vadovai yra asignavimų valdytojai, taikomos Strateginio planavimo metodikos nuostatos dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės įstaigų strateginių veiklos planų rengimo, tvirtinimo, strateginių veiklos planų įgyvendinimo rezultatų stebėsenos ir atsiskaitymo už metinius veiklos rezultatus.

2.3. Neteko galios nuo 2011-05-01

Punkto naikinimas:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin. 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

2.4. Po 2010 m. rugsėjo 1 d. įstatymais ir Lietuvos Respublikos Seimo nutarimais Lietuvos Respublikos Vyriausybei pavedamos tvirtinti strategijos ir programos rengiamos vadovaujantis Strateginio planavimo metodikos III skyriaus nuostatomis dėl plėtros programų rengimo ir (ar) IV skyriaus I skirsnio nuostatomis dėl tarpinstitucinio veiklos plano rengimo.

2.5. Strateginio planavimo metodikos 44 punkto nuostatos dėl vertinimo kriterijų techninių priedų rengimo rezultato ir produkto vertinimo kriterijams, 46–48 punktų nuostatos dėl vertinimo kriterijų ir 60 ir 62 punktų nuostatos dėl stebėsenos informacinės sistemos taikomos nuo 2012 m. sausio 1 dienos.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

3. Pavesti:

3.1. Finansų ministerijai sukurti ir iki 2011 m. spalio 1 d. įdiegti stebėsenos informacinę sistemą, siekiant užtikrinti reguliarią veiklos rezultatų stebėseną.

3.2. Finansų ministerijai kartu su Ministro Pirmininko tarnyba parengti ir nustatyta tvarka iki 2010 m. spalio 1 d. pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo dėl stebėsenos informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo projektą, kuriame būtų nustatyta, kad Ministro Pirmininko tarnyba atlieka stebėsenos informacinės sistemos valdytojo funkcijas, o Finansų ministerija – šios sistemos tvarkytojo funkcijas.

4. Pavesti ministerijoms ir Vyriausybės įstaigoms informaciją apie atskirų strategijų, programų ar priemonių planų įgyvendinimą teikti Vyriausybei metinėse veiklos ataskaitose; prireikus parengti ir teisės aktų nustatyta tvarka pateikti Vyriausybei projektus atitinkamų teisės aktų pakeitimo, skirto šiai nuostatai įgyvendinti.

Papildyta punktu:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Ministras Pirmininkas	Algirdas Brazauskas

Finansų ministrė	Dalia Grybauskaitė

Patvirtinta

Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2002 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 827

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2010 m. rugpjūčio 25 d.

nutarimo Nr. 1220 redakcija)

STRATEGINIO PLANAVIMO METODIKA

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Strateginio planavimo metodika (toliau – Metodika) nustato strateginio planavimo sistemą, planavimo dokumentų rengimo ir tvirtinimo tvarką, taip pat strateginio veiklos plano vertinimo kriterijų sudarymą, strateginių veiklos planų įgyvendinimo rezultatų stebėseną, programų vertinimą ir atsiskaitymą už rezultatus.

2. Metodikoje vartojamos sąvokos:

Metinis veiklos planas – tam tikrų vienų biudžetinių metų veiklos planavimo dokumentas, įgyvendinantis strateginį veiklos planą arba jo dalį.

Priemonė – užsibrėžto uždavinio įgyvendinimo būdas, kuriam naudojami žmogiškieji, finansiniai ir materialiniai ištekliai.

Projektas – veiksmai, kuriais siekiama per apibrėžtą laiką ir su tam tikrais ištekliais sukurti unikalų ir pamatuojamą produktą ar paslaugą.

Strateginis planavimas – procesas, kurio metu nustatomos veiklos kryptys ir būdai vykdyti institucijos misiją, pasiekti numatytus tikslus ir rezultatus, veiksmingai panaudojant finansinius, materialinius ir žmogiškuosius išteklius.

Strateginio veiklos plano programa – esminė strateginio veiklos plano dalis, skirta strateginiam tikslui įgyvendinti, kurioje nustatyti šios programos tikslai, uždaviniai, priemonės (projektai), vertinimo kriterijai, jų reikšmės ir asignavimai.

Strateginis veiklos planas – veiklos planavimo dokumentas, kuriame atsižvelgiant į ilgos ir vidutinės trukmės planavimo dokumentų tikslus ir aplinkos analizės išvadas suformuluota misija, nustatyti strateginiai pokyčiai ir strateginiai tikslai, aprašomos vykdomos programos, siekiami rezultatai, numatomi asignavimai ir žmogiškieji ištekliai.

Tikslas (strateginis tikslas) – ilgos, vidutinės ar trumpos trukmės planavimo dokumentuose užsibrėžtas siekis, rodantis planuojamą pasiekti rezultatą per planavimo dokumento įgyvendinimo laikotarpį.

Uždavinys – per nustatytą laikotarpį planuojama veikla, užtikrinanti planavimo dokumente nustatyto tikslo įgyvendinimą.

Vertinimo kriterijus – rodiklis, suteikiantis informaciją apie tikslo ir uždavinio įgyvendinimą.

Kitos Metodikoje vartojamos sąvokos apibrėžtos Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatyme (Žin., 1990, Nr. 24-596; 2004, Nr. 4-47).

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

II. STRATEGINIO PLANAVIMO SISTEMA

3. Strateginio planavimo sistemą sudaro ilgos, vidutinės ir trumpos trukmės planavimo dokumentai (Metodikos 1 priedas) ir institucijos, atsakingos už planavimo dokumentų parengimą, tvirtinimą, įgyvendinimą, vertinimą ir atsiskaitymą už pasiektus rezultatus.

4. Planavimo dokumentai:

4.1. ilgos trukmės (10–20 metų) planavimo dokumentas – Valstybės pažangos strategija, kurią tvirtina Lietuvos Respublikos Seimas (toliau – Seimas) (iki šios strategijos įsigaliojimo dienos Seimo patvirtinta Valstybės ilgalaikės raidos strategija Metodikoje suprantama kaip Valstybės pažangos strategija);

4.2. vidutinės trukmės planavimo dokumentai:

4.2.1. Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau – Vyriausybė) programa (iki 4 metų), kuriai pritaria Seimas, ir jos įgyvendinimo etapai, kuriuos tvirtina Vyriausybė;

4.2.2. Nacionalinės pažangos programa (7–9 metų), kurią tvirtina Vyriausybė;

4.2.3. vienos arba kelių valdymo sričių plėtros programos (toliau – plėtros programa) (7–9 metų), kurias tvirtina Vyriausybė;

4.3. trumpos trukmės (iki 3 metų) planavimo dokumentai:

4.3.1. tarpinstituciniai veiklos planai, kuriuos tvirtina Vyriausybė;

4.3.2. kasmetiniai Vyriausybės veiklos prioritetai ir planuojami pasiekti rezultatai ministrams pavestose valdymo srityse (toliau – Vyriausybės prioritetai), kuriuos tvirtina Vyriausybė;

4.3.3. strateginiai veiklos planai (3 metų), kuriuos tvirtina atitinkamas valstybės biudžeto asignavimų valdytojas (toliau – asignavimų valdytojas);

4.3.4. metiniai veiklos planai, kuriuos tvirtina asignavimų valdytojas arba paveda tvirtinti atitinkamos įstaigos vadovui.

III. ILGOS IR VIDUTINĖS TRUKMĖS PLANAVIMO DOKUMENTAI

5. Valstybės pažangos strategija yra plačiosios visuomenės, socialinių partnerių ir politinių partijų susitarimas dėl valstybės ilgalaikės vizijos, ilgalaikių prioritetų, jų įgyvendinimo krypčių ir siekiamos pažangos rodiklių. Kiti planavimo dokumentai turi būti suderinti su Valstybės pažangos strategijos nuostatomis. Valstybės pažangos strategijos rengimą koordinuoja Ministro Pirmininko tarnyba.

6. Nacionalinės pažangos programa rengiama Valstybės pažangos strategijai įgyvendinti. Šioje programoje atsižvelgiama į Europos Sąjungos politines nuostatas, aprašomos ilgalaikių valstybės prioritetų įgyvendinimo kryptys, numatomas Europos Sąjungos (toliau – ES) finansinės paramos panaudojimas ilgalaikiams valstybės prioritetams įgyvendinti. Nacionalinės pažangos programos parengimo terminas derinamas su ES finansinės paramos programavimo laikotarpiu.

Nacionalinės pažangos programos rengimą koordinuoja Finansų ministerija, Ministro Pirmininko tarnyba vertina šios programos suderinamumą su kitais planavimo dokumentais.

7. Nacionalinės pažangos programos struktūra:

7.1. Įžanga. Įžangoje nurodomas programos parengimo tikslas, pristatoma programos struktūra, pateikiama kita svarbi informacija.

7.2. Tikslai (strateginiai tikslai), uždaviniai, vertinimo kriterijai ir jų reikšmės. Pagrindinėje Nacionalinės pažangos programos dalyje formuluojami vidutinės trukmės tikslai ilgalaikiams valstybės prioritetams įgyvendinti. Aprašant vidutinės trukmės tikslus, pateikiama tikslą paaiškinanti ir pagrindžianti informacija (naudojami atliktos aplinkos analizės rezultatai). Tikslams ir uždaviniams suformuluojami vertinimo kriterijai ir jų reikšmės, pagal kuriuos bus įvertinta per tam tikrą laiką pasiekta pažanga ir nauda visuomenei. Programa finansuojama valstybės biudžeto ir ES paramos lėšomis. Programoje numatomos ES paramos paskirstymo proporcijos.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

7.3. Programos įgyvendinimas. Aprašant programos įgyvendinimą, nurodomos institucijos, kurių bendradarbiavimas būtinas įgyvendinant tikslus ir uždavinius. Taip pat nurodoma, kokius kitus dokumentus reikia parengti programai įgyvendinti.

8. Vyriausybės programa įgyvendinama etapais, kuriuose nustatomi Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo terminai ir vykdytojai. Vyriausybės programos įgyvendinimo etapus tvirtina Vyriausybė, o šių etapų rengimą koordinuoja Ministro Pirmininko tarnyba.

9. Plėtros programa rengiama ir teikiama Vyriausybei tvirtinti tik tada, kai atitinkamos valdymo srities plėtra nedetalizuojama Nacionalinės pažangos programoje ar kitoje jau patvirtintoje plėtros programoje. Plėtros programos rengimą inicijuoja ir organizuoja atitinkamas ministras, gavęs pritarimą Vyriausybės pasitarime. Plėtros programa gali apimti vieną ar kelias skirtingiems ministrams pavestas valdymo sritis. Plėtros programos struktūra turi atitikti Metodikos 7 punkte nustatytą Nacionalinės pažangos programos struktūrą. Teikime Vyriausybei tvirtinti plėtros programą turi būti nurodytas lėšų poreikis šiai programai įgyvendinti.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

10. Prieš pradedant rengti Nacionalinės pažangos programą ir plėtros programą, atliekama atitinkamos aplinkos analizė, kurios metu išnagrinėjamos problemos, įvertinami valdymo srities plėtrai svarbūs veiksniai ir galimos ateities plėtros tendencijos. Aplinkos analizės rezultatai naudojami programų tikslams, uždaviniams ir siektiniems rezultatams nustatyti.

11. Nacionalinės pažangos programa ir plėtros programa įgyvendinamos per strateginius veiklos planus. Jeigu Nacionalinės pažangos programos ir plėtros programos tikslus ir uždavinius įgyvendina keli asignavimų valdytojai, dėl šių programų įgyvendinimo koordinavimo būdų sprendžia patys asignavimų valdytojai. Vyriausybė, tvirtindama Nacionalinės pažangos programą ar atitinkamą plėtros programą, gali apsispręsti dėl tarpinstitucinio veiklos plano rengimo tikslingumo ir tvirtinimo Vyriausybėje arba gali pavesti vienam iš asignavimų valdytojų koordinuoti šių programų įgyvendinimą.

12. Nacionalinio saugumo strategija ir kitos Seimo tvirtinamos strategijos ir programos, nenumatytos Metodikos II skyriuje, įgyvendinamos per Metodikoje nustatytus atitinkamus planavimo dokumentus. Šių strategijų nuostatų perkėlimą į Nacionalinės pažangos programą ar plėtros programas užtikrina atsakingas ministras.

IV. TRUMPOS TRUKMĖS PLANAVIMO DOKUMENTAI

I. TARPINSTITUCINIS VEIKLOS PLANAS

13. Tarpinstitucinis veiklos planas yra iki 3 metų trukmės planavimo dokumentas, skirtas Vyriausybės prioritetų, Nacionalinės pažangos ir plėtros programų horizontaliems tikslams ir uždaviniams koordinuotai ir veiksmingai įgyvendinti. Tarpinstitucinis veiklos planas rengiamas, jeigu jį įgyvendinant dalyvauja 3 ir daugiau asignavimų valdytojų.

14. Dėl tarpinstitucinio veiklos plano rengimo tikslingumo sprendžia Vyriausybė ir paveda atsakingam ministrui organizuoti tarpinstitucinio veiklos plano parengimą ir paskirti šio plano įgyvendinimo koordinatorių. Kai Vyriausybė pritaria tarpinstitucinio veiklos plano rengimui, Finansų ministerija šiam planui suteikia kodą.

15. Tarpinstitucinio veiklos plano struktūra turi iš esmės atitikti Metodikos 29 punkte nustatytą strateginio veiklos plano programos struktūrą, t. y. nurodoma aktuali bendra informacija (kokius vidutinės trukmės planavimo dokumentų tikslus (uždavinius) ir Vyriausybės prioritetus padeda įgyvendinti; arba pateikiama kita tarpinstitucinio veiklos plano rengimo tikslingumą pagrindžianti informacija, taip pat nurodoma, kiek laiko numatoma planą vykdyti, kita svarbi informacija), tikslai, uždaviniai ir priemonės. Tarpinstituciniame veiklos plane priemonės, lėšų poreikis ir planuojami pasiekti rezultatai nurodomi pagal kiekvieną įgyvendinant tarpinstitucinį veiklos planą dalyvaujančią instituciją (Metodikos 2 priedas).

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

16. Tarpinstitucinio veiklos plano projektui asignavimų poreikis nustatomas Metodikos 33 punkte numatytuose pasitarimuose dėl planuojamų pasiekti rezultatų ir preliminarių asignavimų paskirstymo ministrams pavestose valdymo srityse (toliau – pasitarimai). Atsakingas ministras, teikdamas Finansų ministerijai ir Ministro Pirmininko tarnybai pasitarimams reikalingą informaciją, pateikia ir parengtų koordinuojamų tarpinstitucinių veiklos planų projektus.

17. Pasibaigus pasitarimams, atsakingas ministras kartu su institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant tarpinstitucinį veiklos planą (toliau – dalyvaujančios institucijos), per 2 savaites patikslina tarpinstitucinio veiklos plano projektą, atsižvelgdamas į pasitarimo rezultatus, ir pateikia jį tvirtinti Vyriausybei. Tarpinstituciniai veiklos planai patvirtinami iki rugpjūčio 1 dienos.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

18. Tarpinstitucinio veiklos plano priemonės įgyvendinamos per atsakingo ministro ir dalyvaujančių institucijų strateginius veiklos planus, t. y. tarpinstitucinio veiklos plano priemonės perkeliamos į atitinkamas strateginio veiklos plano programas.

19. Asignavimų poreikis patvirtintiems tarpinstituciniams veiklos planams įgyvendinti kasmet svarstomas ir nustatomas pasitarimuose. Pasikeitus tarpinstitucinio veiklos plano priemonėms ir planuojamų metų asignavimams, atsakingas ministras po pasitarimų patikslina tarpinstitucinio veiklos plano projektą ir teikia jį tvirtinti Vyriausybei.

20. Dalyvaujančios institucijos, prieš keisdamos strateginiame veiklos plane asignavimus tarpinstitucinio veiklos plano priemonėms vykdyti, praneša tarpinstitucinio veiklos plano įgyvendinimo koordinatoriui ir nurodo keitimo priežastis.

21. Jeigu kyla problemų dėl tarpinstitucinio veiklos plano įgyvendinimo, šio plano įgyvendinimo koordinatorius apie tai raštu praneša Ministro Pirmininko tarnybai, o ši imasi priemonių nurodytoms problemoms spręsti. Nepavykus rasti sprendimo, klausimas teikiamas svarstyti Vyriausybės pasitarime.

22. Už tarpinstitucinio veiklos plano įgyvendinimą atsiskaito:

22.1. Dalyvaujančios institucijos – tarpinstitucinio veiklos plano įgyvendinimo koordinatoriui jo prašymu už atitinkamų priemonių vykdymą ir joms skirtų asignavimų panaudojimą ne dažniau kaip kartą per metus.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

22.2. atsakingas ministras – ministerijos metinėje veiklos ataskaitoje už tarpinstitucinio veiklos plano įgyvendinimo rezultatus.

II. STRATEGINIO VEIKLOS PLANO RENGIMAS IR BIUDŽETO FORMAVIMAS

23. Strateginio veiklos plano projekto rengimas pradedamas aplinkos analize ir vykdomų programų peržiūra (Metodikos 3 priedas). Asignavimų valdytojas turi peržiūrėti vykdomas programas, įvertinti pasiektus rezultatus ir turėtus išteklius rezultatams pasiekti, išanalizuoti aplinkos veiksnius, kurie daro įtaką veiklai. Aplinkos analizės rezultatai taip pat naudojami rengiant metinę veiklos ataskaitą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

24. Iki kiekvienų metų kovo 15 d. Ministro Pirmininko tarnyba, remdamasi ministerijų metinėmis veiklos ataskaitomis, parengia Vyriausybės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės prioritetų planuojamiems metams projektus.

25. Vyriausybei apsisprendus dėl Vyriausybės prioritetų projekto, ministrai rengia jiems pavestų valdymo sričių strateginių veiklos planų projektus. Įstaigų prie ministerijų vadovai, turintys asignavimų valdytojo statusą, ir Vyriausybės įstaigų vadovai strateginių veiklos planų projektus pradeda rengti suderinę su ministrais strateginius tikslus ir planuojamus pasiekti rezultatus. Strateginių veiklos planų projektai rengiami atsižvelgiant į Vyriausybės programą, Vyriausybės prioritetų projektą, ilgos ir vidutinės trukmės planavimo dokumentų tikslus, aplinkos analizės išvadas. Ministrai ir Vyriausybės įstaigos vadovai užtikrina Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimą, formuluodami strateginio veiklos plano programų tikslus, uždavinius ir planuodami atitinkamas priemones, kurios nurodomos strateginio veiklos plano 6 lentelėje.

Kiti asignavimų valdytojai, strateginių veiklos planų projektus pradeda rengti po metinių veiklos ataskaitų pateikimo. Visi asignavimų valdytojai strateginių veiklos planų projektus rengia pagal strateginio veiklos plano formą (Metodikos 4 priedas).

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

26. Strateginį veiklos planą sudaro:

26.1. misija ir strateginiai pokyčiai;

26.2. strateginių tikslų ir programų įgyvendinimas.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

27. Misijos ir strateginių pokyčių dalyje suformuluojama misija, numatomi veiklos prioritetai ir esminiai rodikliai, asignavimai prioritetams įgyvendinti, pagrindinės teisėkūros iniciatyvos ir veiklos efektyvumo didinimo kryptys, nurodomi strateginiai tikslai ir programos, asignavimai strateginiams tikslams ir programoms įgyvendinti, žmogiškieji ištekliai ir valdymo išlaidos. Valdymo išlaidos kiekvienai programai priskiriamos finansų ministro nustatyta tvarka.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

28. Strateginių tikslų ir programų įgyvendinimo dalyje trumpai pateikiamas veiklos kontekstas, aprašomi strateginiai tikslai, nurodomi efekto vertinimo kriterijai, ryšys su ilgos ir vidutinės trukmės planavimo dokumentuose nustatytais strateginiais tikslais ir vertinimo kriterijais, detalizuojamos strateginius tikslus įgyvendinančios programos, nurodomi jų asignavimai ir vertinimo kriterijai, pateikiama suvestinė informacija apie žmogiškuosius išteklius, investicijų projektus ir Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

29. Rengiant strateginio veiklos plano projektą dalyvauja institucijos (įstaigos) vadovybė, kuri kartu su atsakingais darbuotojais suformuluoja misiją, nustato veiklos prioritetus ir esminius rodiklius, pagal kuriuos asignavimų valdytojas vertins savo veiklos sėkmę, taip pat veiklos efektyvumo didinimo kryptis, numato strateginius tikslus ir juos įgyvendinančias programas.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

30. Asignavimų valdytojai strateginių veiklos planų projektus ir asignavimų poreikius pateikia Finansų ministerijai, o ministrai jiems pavestų valdymo sričių strateginių veiklos planų projektus – ir Ministro Pirmininko tarnybai. Ministrai taip pat pateikia tarpinstitucinių veiklos planų projektus ir asignavimų poreikį valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti jiems pavestose valdymo srityse. Konkrečius šiame punkte nurodytų projektų pateikimo terminus ir bendruosius asignavimų planavimo principus kiekvienais metais nustato Vyriausybė.

31. Finansų ministerija kasmet parengia atitinkamo laikotarpio makroekonomines prognozes: bendrojo vidaus produkto, infliacijos, užimtumo ir kitų rodiklių. Šių dokumentų pagrindu formuojami šalies fiskaliniai rodikliai: tikėtinos pajamos ir asignavimai, numatomas deficitas, valstybės skolos kitimas ir apribojimai.

32. Finansų ministerija, remdamasi fiskaliniais rodikliais, išnagrinėja asignavimų valdytojų pateiktus strateginių veiklos planų projektus ir asignavimų poreikius. Ministro Pirmininko tarnyba, remdamasi Vyriausybės prioritetais, išnagrinėja planuojamus pasiekti rezultatus ministrams pavestose valdymo srityse ir planuojamas vykdyti programas. Šias išvadas Finansų ministerija ir Ministro Primininko tarnyba teikia pasitarimams.

33. Ministro Pirmininko tarnyba rengia pasitarimus, kurių tikslas – pasiekti susitarimą tarp Ministro Pirmininko, finansų ministro ir atitinkamo ministro dėl strateginių tikslų, planuojamų pasiekti rezultatų ir asignavimų limitų ministrui pavestoms valdymo sritims (įskaitant ir tarpinstitucinius veiklos planus) finansuoti. Pasitarimų metu taip pat apsisprendžiama dėl ministerijos ar ministro valdymo srityse veikiančių institucijų ir įstaigų atliekamų funkcijų analizės, strateginio veiklos plano programų vertinimo arba nulinio pagrindo biudžeto formavimo metodo (finansavimo peržiūros parenkant veiksmingą ribotų išteklių panaudojimo alternatyvą) taikymo programoms. Pasitarimų sprendimai įforminami pasitarimų protokolais.

34. Pasibaigus pasitarimams Finansų ministerija raštu praneša asignavimų valdytojams asignavimų limitus. Ministrai ir Vyriausybės įstaigų vadovai, atsižvelgdami į pasitarimų sprendimus, tikslina strateginių veiklos planų projektus.

35. Ministerijos, Vyriausybės įstaigos, įstaigos prie ministerijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, ir kitos ministro valdymo srityse veikiančios biudžetinės įstaigos rengia savo metinių veiklos planų projektus. Metinio veiklos plano projektas gali būti rengiamas vadovaujantis strateginio veiklos plano forma n-iesiems metams arba rekomenduojama metinio veiklos plano forma (Metodikos 5 priedas), taip pat atsižvelgiant į veiklos specifiką, kita ministro arba Vyriausybės įstaigos vadovo parengta forma ir nustatyta tvarka. Metinis veiklos planas turi įgyvendinti ministro valdymo sričių strateginio veiklos plano programų tikslus ir uždavinius. Kiti biudžeto lėšas gaunantys subjektai, kuriems galimybė biudžeto lėšas gauti numatyta jų veiklos sritį reglamentuojančiuose įstatymuose arba Vyriausybės nutarimuose, priimtuose vadovaujantis tiesiogiai taikomais ES teisės aktais ir tarptautinėmis sutartimis, nustatančiais ES ar atskirų valstybių finansinės paramos, teikiamos Lietuvai, administravimo tvarką, ir kurie dalyvauja įgyvendinant ministro valdymo sričių strateginį veiklos planą, rengia metinius veiklos planų projektus ir suderina juos su atitinkamu ministru.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

36. Ministrai jiems pavestų valdymo sričių patikslintus strateginių veiklos planų projektus teikia Finansų ministerijai ir Ministro Pirmininko tarnybai. Vyriausybės įstaigos vadovas strateginio veiklos plano projektą pateikia ministrui ar atitinkamų valdymo sričių ministrams, o šie įvertina jo atitiktį valdymo srities strateginiams tikslams ir planuojamiems rezultatams. Kai Vyriausybės įstaiga veikia kelių ministrų valdymo srityse, šios Vyriausybės įstaigos strateginio veiklos plano vertinimus apibendrina ir Finansų ministerijai bei Ministro Pirmininko tarnybai teikia Vyriausybės paskirtas atitinkamos valdymo srities ministras.

37. Ministro Pirmininko tarnyba ir Finansų ministerija iki valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto svarstymo Vyriausybėje išnagrinėja ministrui pavestų valdymo sričių strateginių veiklos planų projektų atitiktį Vyriausybės programai, Vyriausybės prioritetams, pasitarimų rezultatams, Metodikos nuostatoms ir pateikia ministrams pastabas ir pasiūlymus. Kitų asignavimų valdytojų strateginių veiklos planų projektus nagrinėja ir pastabas ir pasiūlymus dėl jų pateikia Finansų ministerija, prireikus – ir Ministro Pirmininko tarnyba. Asignavimų valdytojai, atsižvelgdami į gautas pastabas ar pasiūlymus, turi patikslinti strateginių veiklos planų projektus ir pateikti juos Finansų ministerijai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

38. Vyriausybė patvirtina Vyriausybės prioritetus ir kartu su valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektu pateikia juos Seimui ne vėliau kaip prieš 75 dienas iki biudžetinių metų pabaigos.

39. Vyriausybei pateikus Seimui svarstyti atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, ministras, raštu suderinęs su Ministru Pirmininku, patvirtina ministrui pavestų valdymo sričių strateginį veiklos planą ir įstaigų prie ministerijų, kurių vadovai yra asignavimų valdytojai, strateginius veiklos planus. Vyriausybės įstaigos strateginį veiklos planą tvirtina atitinkamos valdymo srities ministras ar atitinkamų valdymo sričių ministrai bendru įsakymu. Kiti asignavimų valdytojai patvirtina savo vadovaujamų institucijų ar įstaigų strateginius veiklos planus. Visi asignavimų valdytojai patvirtintus strateginius veiklos planus iki lapkričio 1 d. skelbia interneto tinklalapiuose.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

40. Ministerijų, įstaigų prie ministerijos ir kitų pavaldžių biudžetinių įstaigų metinius veiklos planus tvirtina ministrai. Jie taip pat gali pavesti šių įstaigų vadovams tvirtinti jiems pavaldžių biudžetinių įstaigų metinius veiklos planus. Vyriausybės įstaigos metinį veiklos planą, suderintą su atitinkamos valdymo srities ministru ar atitinkamų valdymo sričių ministrais, tvirtina Vyriausybės įstaigos vadovas.

41. Įsigaliojus atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymui ir Vyriausybei patvirtinus asignavimų paskirstymą pagal programas, asignavimų valdytojai prireikus per 10 darbo dienų patikslina strateginius veiklos planus ir paskelbia interneto tinklalapiuose. Prireikus atitinkamai patikslinami institucijų ir įstaigų metiniai veiklos planai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

42. Iki kiekvienų metų vasario 1 d. valstybės tarnautojams ir darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, nustatomi siektini rezultatai, atsižvelgiant į patvirtinto (patikslinto) strateginio veiklos plano programų tikslus, uždavinius ar priemones, taip pat metinio veiklos plano priemones.

43. Strateginio veiklos plano programų įgyvendinimą prižiūri asignavimų valdytojų ar jų įgaliotų asmenų paskirti programų koordinatoriai. Jie taip pat yra atsakingi už programų vertinimo organizavimą.

V. STRATEGINIO VEIKLOS PLANO VERTINIMO KRITERIJŲ SUDARYMAS IR STRATEGINIŲ VEIKLOS PLANŲ ĮGYVENDINIMO REZULTATŲ STEBĖSENA

I. STRATEGINIO VEIKLOS PLANO VERTINIMO KRITERIJŲ SUDARYMAS

44. Strateginio veiklos plano vertinimo kriterijai (toliau – vertinimo kriterijai) sudaromi atsižvelgiant į tikslus ir uždavinius ir sudaro galimybę visapusiškai įvertinti pokytį svarbiausiose institucijos veiklos srityse per nustatytą laikotarpį. Vertinimo kriterijai gali būti vertikalūs ir horizontalūs (Metodikos 6 priedas). Šiems kriterijams rengiami techniniai priedai (Metodikos 7 priedas). Efekto vertinimo kriterijų techniniai priedai pridedami prie strateginio veiklos plano. Efekto, rezultato ir produkto vertinimo kriterijų techninių priedų informacija įvedama į stebėsenos informacinę sistemą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

45. Vertinimo kriterijai turi parodyti strateginio veiklos plano programų rezultatų kiekybinę ir kokybinę išraišką. Kiekybiniais vertinimo kriterijais matuojama tai, kas gali būti suskaičiuojama, jie sudaromi remiantis kiekybine informacija, t. y. faktais, skaičiais, statistiniais ar institucijos duomenimis. Šie kriterijai parodo indėlius (pavyzdžiui, finansinius) arba kiekybinę galutinio produkto ar rezultato apimtį. Kokybiniai vertinimo kriterijai parodo institucijos veiklos kokybines charakteristikas, t. y. jos gerėjimą arba blogėjimą (pavyzdžiui, ar rezultatai pasiekti laiku, ar jie atitinka vartotojų ar visuomenės poreikius, standartus ir kita). Jie gali būti sudaromi naudojant apklausų, tyrimų duomenis, apžvalgas, ekspertų ar specialių grupinių diskusijų medžiagą ir kitą kokybinę informaciją.

46. Vertinimo kriterijų reikšmė turi leisti įvertinti pokyčių kryptį ir (ar) apimtį. Vertinimo kriterijaus patikimumas didesnis, kai jo reikšmę galima palyginti su tam tikru standartu ar norma arba (ir) atitinkamo kitos Lietuvos Respublikos ar užsienio valstybės institucijos vertinimo kriterijaus reikšme, arba (ir) kitais socialiniais-ekonominiais rodikliais. Nustatytos metinės vertinimo kriterijų reikšmės išskaidomos ketvirčiais (jeigu tai įmanoma) ir pateikiamos į stebėsenos informacinę sistemą. Vertinimo kriterijų reikšmės einamaisiais metais išimtiniais atvejais gali būti keičiamos tik produkto lygmeniu.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

47. Galimoms faktinėms vertinimo kriterijų reikšmėms įvertinti stebėsenos informacinėje sistemoje nustatomi atitinkami reikšmių intervalai, kurie leistų faktinę vertinimo kriterijaus reikšmę susieti su viena iš pasiekimo būsenų ir įvertinti kaip „labai gerai“, „gerai“, „patenkinamai“ arba „blogai“.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

48. Strateginiuose veiklos planuose pateikiami vertikalūs efekto, rezultato ir produkto vertinimo kriterijai, kurie sudaromi pagal hierarchinį principą (Metodikos 8 priedas): efekto vertinimo kriterijais vertinamas strateginių tikslų, rezultato vertinimo kriterijais – programų tikslų, produkto vertinimo kriterijais – programų uždavinių įgyvendinimas. Stebėsenos informacinėje sistemoje nustatomi vertinimo kriterijų įtakos svoriai strateginiams tikslams, programoms, programų tikslams, programų uždaviniams – kiekvienam vertinimo kriterijui priskiriamas svoris (procentais), nusakantis, kokią įtaką vertinimo kriterijaus rezultatas turi strateginio tikslo, programos, programos tikslo ar programos uždavinio pasiekimo įvertinimui. Metiniuose veiklos planuose pateikiami institucijos proceso ir (ar) indėlio kriterijai (svarbiausi proceso ir (ar) indėlio kriterijai taip pat gali būti pateikiami strateginiame veiklos plane produkto lygmeniu).

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

49. Efekto vertinimo kriterijumi vertinamas institucijos strateginio tikslo arba valdymo srities tikslo pasiekimas ir parodoma nauda, kurią, įgyvendinus atitinkamą strateginį tikslą, gauna ne tik tiesioginiai programos naudos gavėjai, bet ir visa visuomenė. Efekto vertinimo kriterijų skaičius turi būti ne mažesnis už strateginių tikslų skaičių, nes efekto vertinimo kriterijumi turi būti įvertinti visose pagrindinėse institucijos veiklos srityse pasiekti rezultatai.

50. Rezultato vertinimo kriterijus yra tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus. Jis rodo naudą, kurią gauna tiesioginiai programos naudos gavėjai įgyvendinus programą. Rezultato vertinimo kriterijų skaičius turi būti ne mažesnis už programos tikslų skaičių. Rezultato vertinimo kriterijus parodo programos turinį ir tiesioginius jos rezultatus. Rezultato vertinimo kriterijais matuojami svarbiausi veiksniai, kurie daro įtaką efekto vertinimo kriterijų pasiekimui, t. y. rezultato vertinimo kriterijais matuojama nauda, kuri pasiekiama tikslingai panaudojant programai skirtus asignavimus.

51. Produkto vertinimo kriterijus yra uždavinio įgyvendinimo vertinimo kriterijus, t. y. materialinis ar intelektinis produktas ir (ar) paslaugos, kurie atsiranda tikslingai naudojant išteklius uždaviniui įgyvendinti. Produkto vertinimo kriterijai gali būti sudaryti iš proceso ar indėlio vertinimo kriterijų. Produkto vertinimo kriterijų skaičius turi būti ne mažesnis už uždavinių skaičių, nes produkto vertinimo kriterijus arba kelių produkto vertinimo kriterijų visuma turi leisti įvertinti, ar pasiektas programos uždavinys. Uždavinys paprastai nurodo tam tikrų paslaugų atlikimą ar produktų sukūrimą. Rekomenduojama parengti iki trijų vertinimo kriterijų vienam uždaviniui.

52. Proceso vertinimo kriterijus yra priemonės įgyvendinimo vertinimo kriterijus, kuriuo matuojami vidiniai institucijos procesai (veiksmai), reikalingi produktams sukurti, paslaugoms teikti ar kitoms institucijos funkcijoms atlikti. Proceso vertinimo kriterijai taip pat naudojami paslaugų ar produktų kokybei įvertinti. Proceso vertinimo kriterijus rekomenduojama taikyti toms institucijoms, kurių produktus ar paslaugas sudėtinga kiekybiškai įvertinti.

53. Indėlio vertinimo kriterijais matuojama, su kokiais ištekliais (finansiniais, žmogiškaisiais, materialiniais) bus sukurti numatyti produktai ar suteiktos paslaugos. Šie vertinimo kriterijai svarbūs matuojant veiklos efektyvumą – išlaidų ir produktų ar rezultatų santykį. Indėlio vertinimo kriterijus rekomenduojama taikyti toms institucijoms, kurių produktus ar paslaugas sudėtinga kiekybiškai įvertinti.

54. Į strateginį veiklos planą įtraukiami horizontalūs vertinimo kriterijai, kurie parodo Vyriausybės prioritetų įgyvendinimą (jeigu institucija juos įgyvendina), visuomenės nuostatų pokyčius ir veiklos efektyvumą.

55. Vyriausybės prioritetų įgyvendinimą rodantys vertinimo kriterijai naudojami Vyriausybės veiklos prioritetų įgyvendinimo pažangai vertinti. Vyriausybei patvirtinus prioritetus ir jų vertinimo kriterijus bei jų reikšmes, prioritetus įgyvendinančios institucijos savo strateginiuose veiklos planuose turi numatyti atitinkamus vertinimo kriterijus. Tokie vertinimo kriterijai strateginiuose veiklos planuose pateikiami kaip efekto, rezultato ar produkto vertinimo kriterijai.

56. Visuomenės nuostatų pokyčius parodantys vertinimo kriterijai rodo visuomenės suvokimą tam tikrais klausimais, pasitenkinimą, įsitraukimą ir pasitikėjimą. Paslaugų vartotojų pasitenkinimas viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis matuojamas vadovaujantis Viešųjų paslaugų vartotojų patenkinimo indekso apskaičiavimo metodika, kurią tvirtina vidaus reikalų ministras. Visuomenės nuostatų pokyčius rodantys vertinimo kriterijai dažniausiai pateikiami efekto lygmeniu, taip pat gali būti pateikiami rezultato lygmeniu.

57. Veiklos efektyvumo vertinimo kriterijai leidžia įvertinti, kaip efektyviai panaudoti ištekliai sukuriant tam tikrus produktus ar rezultatus, t. y. nurodo santykį tarp išteklių (finansinių, žmogiškųjų, laiko ir kitų) ir sukurtų produktų ar rezultatų. Šie vertinimo kriterijai dažniausiai pateikiami produkto lygmeniu, taip pat gali būti pateikiami rezultato lygmeniu. Finansų ministerija gali nustatyti veiklos efektyvumo vertinimo kriterijus, pagal kuriuos surinkta informacija leidžia palyginti atskirų institucijų veiklos sąnaudas ir veiklos efektyvumą. Informacija apie šiuos vertinimo kriterijus teikiama į stebėsenos informacinę sistemą.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

II. STRATEGINIŲ VEIKLOS PLANŲ ĮGYVENDINIMO REZULTATŲ STEBĖSENA

58. Įsigaliojus atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymui ir asignavimų valdytojams patikslinus (jeigu reikia) strateginius veiklos planus, pradedama nuolatinė strateginių veiklos planų įgyvendinimo rezultatų stebėsena (toliau – stebėsena). Stebėsenos tikslas – nuolat stebėti strateginių veiklos planų įgyvendinimo rezultatus ir laiku priimti sprendimus siekiant pagerinti institucijos veiklą ir rezultatus.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

59. Stebėsenos sistemą sudaro:

59.1. stebėsenos objektai (planavimo dokumentai, išskyrus metinius planus);

59.2. stebėsenos subjektai:

59.2.1. Ministro Pirmininko tarnyba – atsakinga už Vyriausybės programos, kasmetinių Vyriausybės veiklos prioritetų, Vyriausybei atskaitingų institucijų strateginių veiklos planų, Valstybės pažangos strategijos įgyvendinimo stebėseną;

59.2.2. Finansų ministerija – atsakinga už Nacionalinės pažangos programos įgyvendinimo ir asignavimų valdytojų veiklos efektyvumo vertinimo kriterijų stebėseną;

59.2.3. ministerijos – atsakingos už plėtros programų, ministrui pavestų valdymo sričių ir Vyriausybės įstaigų strateginių veiklos planų įgyvendinimo stebėseną;

59.2.4. tarpinstitucinių veiklos planų koordinatoriai – atsakingi už tarpinstitucinių veiklos planų įgyvendinimo stebėseną.

60. Planinės ir faktinės planavimo dokumentų vertinimo kriterijų reikšmės, tam tikrų Seimo ar Vyriausybės nustatytų ekonominių ir socialinių bei kitų rodiklių reikšmės sudaro stebėsenos duomenis. Stebėsenos duomenys teikiami į centralizuotą stebėsenos informacinę sistemą.

61. Statistikos departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau – Statistikos departamentas) renka ir skelbia statistinę informaciją apie stebėsenai būtinų Vyriausybės nustatytų ekonominių ir socialinių rodiklių pasiekimą; bendradarbiauja su asignavimų valdytojais ir teikia jiems patarimus dėl duomenų rinkimo metodų ir patikimumo užtikrinimo. Rengiant Vyriausybės veiklos prioritetų, ilgos ir vidutinės trukmės strateginio planavimo dokumentų rodiklius, gali būti konsultuojamasi su Statistikos departamentu.

62. Stebėsenos procesas vykdomas šiais etapais:

62.1. planuojamų pasiekti veiklos rezultatų duomenų pateikimas. Vyriausybės nustatytais terminais į stebėsenos informacinę sistemą pateikiami asignavimų valdytojų, veikiančių ministrams pavestose valdymo srityse, stebėsenos duomenys iš strateginių veiklos planų ir vertinimo kriterijų techninių priedų;

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

62.2. pasiektų veiklos rezultatų duomenų pateikimas. Per 15 darbo dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos asignavimų valdytojai, veikiantys ministrams pavestose valdymo srityse, pateikia duomenis apie pasiektus veiklos rezultatus į stebėsenos informacinę sistemą. Už vertinimo kriterijų, kurių neįmanoma apskaičiuoti kiekvieną ketvirtį, vykdymą informacija pateikiama atsižvelgiant į duomenų gavimo terminus. Atsiskaitant už pusės metų ir metinius veiklos rezultatus, kartu pateikiama aiškinamoji informacija – nurodomos vertinimo kriterijų planinių reikšmių nepasiekimo ar viršijimo priežastys ir (ar) kita aktuali informacija. Stebėsenos duomenys naudojami rengiant metinę veiklos ataskaitą.

63. Ministro Pirmininko tarnyba rengia kasmetinių Vyriausybės veiklos prioritetų įgyvendinimo pažangos ataskaitas ir teikia svarstyti Vyriausybei. Kol bus sukurta stebėsenos informacinė sistema, ministrai per 10 darbo dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos pateikia Ministro Pirmininko tarnybai informaciją apie Vyriausybės prioritetų įgyvendinimą.

64. Stebėsenos duomenys naudojami viešinant veiklos rezultatus. Vadovaujantis stebėsenos duomenimis, gali būti inicijuojamas programų vertinimas ir biudžeto išlaidų peržiūra.

VI. PROGRAMŲ VERTINIMAS IR ATSISKAITYMAS UŽ METinius VEIKLOS REZULTATUS

I. PROGRAMŲ VERTINIMAS

65. Programų (Nacionalinės pažangos programos, plėtros programų, strateginio veiklos plano programų) vertinimas yra sistemingas ir objektyvus planuojamų vykdyti, vykdomų ar baigtų vykdyti programų įvertinimas vienu ar keliais šiais pagrindiniais programų vertinimo aspektais:

65.1. tinkamumo – vertinama, kaip programos tikslai ir uždaviniai atitinka visuomenės poreikius;

65.2. efektyvumo – vertinama, ar rezultatai pasiekti su mažiausiomis sąnaudomis (nustatomas rezultatų ir jiems pasiekti būtinų ar panaudotų sąnaudų (išteklių) santykis);

65.3. rezultatyvumo – vertinamas programos tikslų ir uždavinių pasiekimo laipsnis (jų pasiekimo tikimybė), lyginant planuotus rodiklius su faktiniais;

65.4. naudingumo – vertinama, ar planuoti (ir gauti) programos rezultatai atitinka tiesioginių ir netiesioginių naudos gavėjų poreikius;

65.5. tęstinumo – vertinama, ar programos rezultatai ir poveikis yra ilgalaikiai.

66. Programų vertinimas pagal organizavimo būdą gali būti:

66.1. centralizuotas – Nacionalinės pažangos programos, plėtros programų, kurių įgyvendinime dalyvauja dvi ir daugiau ministerijų, vertinimas, kurį organizuoja Finansų ministerija ir atlieka Ministro Pirmininko sudaryta vertinimo projekto darbo grupė;

66.2. decentralizuotas – ministro valdymo sričių programų (ar jų dalių) vertinimas, kurį organizuoja atitinkama ministerija ir atlieka ministro sudaryta vertinimo projekto darbo grupė.

67. Programų vertinimas pagal atlikimo būdą gali būti:

67.1. vidinis – vertinimas, kuris atliekamas vienos ar kelių ministrų valdymo sritims priskirtų institucijų, pasitelkus tų institucijų vidinius žmogiškuosius išteklius;

67.2. mišrus – vertinimas, kuriam atlikti už programų vertinimą atsakinga institucija pasitelkia išorės nepriklausomus ekspertus.

68. Programų vertinimai planuojami atsižvelgiant į atliktus ar planuojamus atlikti vertinimus (institucijų veiklos auditus, užsakomuosius mokslinius tyrimus, ES struktūrinės paramos vertinimus), taip pat vadovaujantis šiais pagrindiniais atrankos kriterijais:

68.1. atitiktis Vyriausybės ar ministerijos prioritetams;

68.2. didelė finansavimo apimtis ir žymūs finansavimo pokyčiai;

68.3. nepakankamas programos rezultatyvumas;

68.4. programos vykdymo rizikos;

68.5. informacijos apie programos pagrįstumą ir įgyvendinimą poreikis.

69. Programų vertinimo procese dalyvauja Vyriausybė, Ministro Pirmininko tarnyba, Finansų ministerija ir kitos ministerijos, kurios teikia pasiūlymus dėl programų vertinimo atlikimo, organizuoja ir atlieka vertinimus. Kasmet iki sausio 15 d. ministerijos pateikia Finansų ministerijai pasiūlymus dėl programų vertinimo. Finansų ministerija, įvertinusi gautus pasiūlymus dėl programų vertinimų atlikimo, taip pat atsižvelgdama į Metodikos 68 punkte išvardytus atrankos kriterijus, parengia metinio programų vertinimo plano projektą ir iki vasario 1 d. pateikia jį tvirtinti Vyriausybei.

70. Metinis programų vertinimo planas gali būti patikslintas atsižvelgiant į Ministro Pirmininko, finansų ministro ir atitinkamo ministro pasitarimų sprendimus.

71. Vyriausybės tvirtinamas metinis programų vertinimo planas nustato:

71.1. už vertinimą atsakingą instituciją ir asmenį (ministerijos kancleris arba kitas ministro įgaliotas asmuo);

71.2. vertinimo pavadinimą;

71.3. vertinimo objektą;

71.4. vertinimo tikslus ir uždavinius;

71.5. vertinimo organizavimo būdą (centralizuotas, decentralizuotas);

71.6. vertinimo atlikimo būdą (vidaus, mišrus);

71.7. vertinimo tipą (išankstinis, tarpinis, baigiamasis);

71.8. galutinės vertinimo ataskaitos pateikimo terminą.

72. Programų vertinimą koordinuoja Finansų ministerija, kuri atlieka šias funkcijas:

72.1. rengia ir Vyriausybei teikia metinio programų vertinimo plano projektą, koordinuoja jo įgyvendinimą;

72.2. organizuoja programų vertinimo procesą (centralizuoto vertinimo atveju);

72.3. dalyvauja vertinimus atliekant kitoms institucijoms (skiria Finansų ministerijos atstovus į vertinimo projekto darbo grupes);

72.4. svarsto programų vertinimo ataskaitas ir teikia pastabas vertinimo projekto darbo grupei, o prireikus kartu su atitinkamos valdymo srities ministru ir Ministro Pirmininko tarnyba teikia Vyriausybei pasiūlymus dėl tolesnio programos tikslingumo ar tobulinimo;

72.5. atlieka rekomendacijų ir priimtų sprendimų įgyvendinimo stebėseną;

72.6. savo interneto tinklalapyje skelbia programų vertinimo metodikos taikymo rekomendacijas, prireikus jas tobulina, teikia metodines rekomendacijas ministerijoms ir ministrams priskirtų valdymo sričių institucijoms;

72.7. rengia projektus teisės aktų, susijusių su programų vertinimu;

72.8. Vyriausybės pavedimu atlieka kitas programų vertinimo funkcijas.

73. Už programų vertinimą atsakingos ministerijos, kurios atlieka šias funkcijas:

73.1. rengia ir teikia Finansų ministerijai programų vertinimo paraiškas (įstaigos prie ministerijų ar Vyriausybės įstaigos paraiškas teikia atitinkamos valdymo srities ministrui);

73.2. patvirtinus metinį programų vertinimo planą, organizuoja vertinimo atlikimą (jai priskirto decentralizuoto vertinimo atveju);

73.3. suformuoja vertinimo projekto darbo grupę arba skiria atstovą į Ministro Pirmininko potvarkiu sudaromą vertinimo projekto darbo grupę;

73.4. dalyvauja atliekant vertinimą;

73.5. rengia (ar dalyvauja rengiant) vertinimo ataskaitą ir pasiūlymus dėl rekomendacijų įgyvendinimo, kuriuos teikia Finansų ministerijai ir Ministro Pirmininko tarnybai;

73.6. viešina vertinimo rezultatus;

73.7. užtikrina, kad rekomendacijos ir susiję Vyriausybės sprendimai būtų įgyvendinami laiku.

74. Vertinimo projekto darbo grupė, kurią sudaro vienos ar kelių valdymo sričių atstovai, Finansų ministerijos ir Ministro Pirmininko tarnybos atstovai atlieka vertinimą ir rengia vertinimo ataskaitą, kurioje aprašoma vertinimo eiga, naudojami metodai, pateikiamos išvados ir konkrečios rekomendacijos.

75. Programų vertinimo procesas, principai, vertinimo būdai ir metodai reglamentuojami finansų ministro tvirtinamoje Programų vertinimo metodikoje ir šios metodikos taikymo rekomendacijose, skelbiamose Finansų ministerijos interneto tinklalapyje.

76. Ministerijos, įstaigos prie ministerijų ir Vyriausybės įstaigos informaciją apie programų vertinimo rezultatus pateikia atitinkamų metų strateginiame veiklos plane (bendrojoje informacijoje apie programą).

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

II. ATSISKAITYMAS UŽ METinius VEIKLOS REZULTATUS

77. Asignavimų valdytojai, vertindami metinius veiklos rezultatus, turi įvertinti strateginio veiklos plano programų (tikslų, uždavinių, priemonių) vykdymą ir šios informacijos pagrindu parengti metinę veiklos ataskaitą. Prireikus ministrai ir Vyriausybės įstaigų vadovai informaciją apie strateginio veiklos plano programų priemonių vykdymą teikia Ministro Pirmininko tarnybai.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

78. Ministras rengia ir iki kiekvienų metų kovo 1 d. pateikia Vyriausybei ministerijos metinę veiklos ataskaitą (Metodikos 9 priedas), kurioje pateikiama informacija apie strateginių pokyčių įgyvendinimą, strateginių tikslų ir programų įgyvendinimo rezultatus, koordinuojamų tarpinstitucinių veiklos planų, plėtros programų ir strategijų įgyvendinimo rezultatus, Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimą ir planuojamus artimiausio laikotarpio veiklos prioritetus. Kartu su ministerijos metine veiklos ataskaita ministras Vyriausybei teikia Vyriausybės įstaigos metinę veiklos ataskaitą ir išvadą dėl Vyriausybės įstaigos veiklos. Kai Vyriausybės įstaiga veikia kelių ministrų valdymo srityse, šios Vyriausybės įstaigos metinę veiklos ataskaitą ir išvadą dėl Vyriausybės įstaigos veiklos teikia Vyriausybės paskirtas atitinkamos valdymo srities ministras. Kiti asignavimų valdytojai atsiskaito teisės aktų nustatyta tvarka.

Punkto pakeitimai:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

79. Vadovaujantis ministrų pateiktomis metinėmis veiklos ataskaitomis ir stebėsenos sistemos duomenimis, parengiama metinė Vyriausybės veiklos ataskaita, kurioje pateikiami Vyriausybės programos ir kitų planavimo dokumentų įgyvendinimo rezultatai.

Punkto numeracijos pakeitimas:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

80. Asignavimų valdytojai metines veiklos ataskaitas skelbia savo institucijų interneto tinklalapiuose. Ministrai ir Vyriausybės įstaigų vadovai metines veiklos ataskaitas skelbia iki kiekvienų metų kovo 31 dienos.

Punkto numeracijos pakeitimas:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Strateginio planavimo metodikos

1 priedas

Planavimo dokumentų schema

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Strateginio planavimo metodikos

2 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2011 m. balandžio 20 d. nutarimo Nr. 480 redakcija)

1 lentelė. Tarpinstitucinio veiklos plano tikslai, uždaviniai, priemonės, asignavimai ir rezultatai

(tūkst. litų)

Eil. Nr.	Tikslo, uždavinio, priemonės pavadinimas	n-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 1)-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 2)-ųjų metų asignavimai	Įgyvendinanti institucija

iš viso	iš jų	iš viso	iš jų	iš jų

išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti	iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

1.	Tikslas:
1.1.	Uždavinys:
1.1.1.	Priemonė:
1.1.2.	Priemonė:
1. Iš viso Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: 1.1. bendrojo finansavimo lėšos
1.2. ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos
1.3. tikslinės paskirties lėšos ir pajamų įmokos
2. Kiti šaltiniai (ES finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)
Iš viso planui finansuoti (1+2)

Skiltyje „Įgyvendinanti institucija“ nurodomas asignavimų valdytojas, į kurio strateginį planą turi būti įkeltos šios priemonės.

Nurodant programos asignavimus pagal šaltinius, eilutėse „1.1. bendrojo finansavimo lėšos“ ir „1.2. ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos“ lėšas nurodo ES finansinę paramą administruojančios ir naudojančios (techninės paramos lėšas) institucijos.

Eilutėje „2. Kiti šaltiniai (ES finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)“ lėšas nurodo institucijos, kurios planuoja gauti lėšas iš paramą administruojančių institucijų arba tiesiogiai iš ES institucijų vykdomiems projektams finansuoti (dėl kurių pasirašytos sutartys, priimti sprendimai dėl lėšų skyrimo), taip pat kitas teisėtai gautas lėšas.

(2 priedas)

2 lentelė. Tarpinstitucinio veiklos plano vertinimo kriterijai

Eil. Nr.	Tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijų pavadinimai ir matavimo vienetai	Vertinimo kriterijų reikšmės	Įgyvendinanti institucija

n-ųjų	n + 1-ųjų	n + 2-ųjų

1.	1 tikslas ( pavadinimas)
Rezultato vertinimo kriterijaus pavadinimas ir matavimo vienetas
1.1.	1 tikslo 1 uždavinio pavadinimas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir matavimo vienetas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir matavimo vienetas, iš jų:*
1.2.	1 tikslo 2 uždavinio pavadinimas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir matavimo vienetas

* Jeigu už uždavinio vertinimo kriterijaus pasiekimą atsakingos kelios institucijos, už suvestinį rezultatą atsakinga nurodoma koordinuojanti institucija, o kiekvienai įgyvendinančiai institucijai tarpinstitucinio veiklos plano koordinatorius gali nustatyti jų indėlį į uždavinio kriterijaus pasiekimą, išreikštą produkto kriterijais.

_________________

Papildyta priedu:

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

3 priedas

Strateginių veiklos planų ir biudžeto projekto rengimo,
svarstymo ir tvirtinimo ciklas

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

4 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2011 m. balandžio 20 d. nutarimo Nr. 480 redakcija)

(Strateginio veiklos plano forma)

PATVIRTINTA

_

(tvirtinančiojo pareigų pavadinimas)

_	Nr. ________

(teisės akto data, rūšis)

____________________________________

(asignavimų valdytojo pavadinimas ir kodas)

(n–n + 2)-ųjų METŲ STRATEGINIS VEIKLOS PLANAS

I. MISIJA IR STRATEGINIAI POKYČIAI

MISIJA

Suformuluojama trumpa institucijos / įstaigos (ministro valdymo sričių) misija, kuri parodo įsipareigojimus ir naudą visuomenei.

VEIKLOS PRIORITETAI

Ministrai, kiti asignavimų valdytojai nurodo iki 6 svarbiausių planuojamais metais veiklos prioritetų (įskaitant Vyriausybės prioritetus), išvardija svarbiausius darbus, planuojamą jų įvykdymo terminą ketvirčiais ir nurodo pagrindinius rodiklius. Rodiklius galima nurodyti prie prioritetų ir svarbiausių darbų arba išvardyti atskirai (po prioritetų). Rodikliai turi parodyti pokytį planuojamais metais (nuo (n–1) iki (n-ųjų).

Kai įstaigos prie ministerijos vadovas, turintis asignavimų valdytojo statusą, ar Vyriausybės įstaigos vadovas įgyvendina ministro veiklos prioritetą (svarbiausius darbus), juos privalo perkelti į savo strateginio veiklos plano strateginių pokyčių dalį, taip pat nurodyti kitus savo veiklos prioritetus.

Kiti asignavimų valdytojai nurodo svarbiausius savo veiklos prioritetus.

Nurodomi asignavimai veiklos prioritetams įgyvendinti. Asignavimai gali būti pateikti lentelėje arba pavaizduoti grafiškai.

Asignavimai veiklos prioritetams įgyvendinti

Prioriteto pavadinimas	Asignavimai, tūkst. litų

Informacija dėl asignavimų veiklos prioritetams įgyvendinti nurodoma strateginio veiklos plano projekte. Dėl šios informacijos nurodymo patvirtintame strateginiame veiklos plane sprendžia asignavimų valdytojas.

Pagrindinės teisėkūros iniciatyvos

Išvardijami pagrindiniai planuojami parengti įstatymų projektai.

VEIKLOS EFEKTYVUMO DIDINIMO KRYPTYS

Nurodoma, ką planuojama daryti siekiant didinti veiklos efektyvumą, pavyzdžiui:

optimizuoti pavaldžių institucijų skaičių;

optimizuoti administracines struktūras;

centralizuoti bendrųjų funkcijų atlikimą;

didinti turto panaudojimo efektyvumą, atsisakant nenaudojamo turto ir pan.

I dalis „Misija ir strateginiai pokyčiai“ rengiama vadovaujantis Ministro Pirmininko tarnybos pateiktu pavyzdžiu. Siūloma apimtis – ne daugiau kaip 3 puslapiai.

STRATEGINIAI TIKSLAI IR PROGRAMOS

Nurodomi visi strateginiai tikslai ir kiekvienam strateginiam tikslui įgyvendinti numatytos programos. Rengiant ministro valdymo sričių strateginį veiklos planą, valdymo sričiai siūloma formuluoti vieną (bendrą) strateginį tikslą. Jeigu ministrui pavestose valdymo srityse strateginį tikslą įgyvendina Vyriausybės įstaiga arba įstaiga prie ministerijos, kurios vadovas yra asignavimų valdytojas, nurodomas tik strateginis tikslas ir paaiškinama, kad šį strateginį tikslą ir programas įgyvendina kitas asignavimų valdytojas. Rekomenduojama šią informaciją pavaizduoti grafiškai. Pavyzdžiui:

ASIGNAVIMAI STRATEGINIAMS TIKSLAMS IR PROGRAMOMS ĮGYVENDINTI

Asignavimų pasiskirstymą pagal programas n-aisiais metais rekomenduojama pavaizduoti grafiškai. Pavyzdžiui:

ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI

Nurodomi ir pagrindžiami numatomi struktūriniai ir pareigybių skaičiaus pokyčiai, susiję su tikslų ir rezultatų pasiekimu planuojamu laikotarpiu.

Nurodomas bendras pareigybių skaičius ir išlaidos darbo užmokesčiui (n-ųjų metų duomenys turi sutapti su pareigybių skaičiumi ir išlaidų darbo užmokesčiui suma, nurodyta Strateginio veiklos plano 4 lentelėje).

n – 1 (patvirtintas)	n-ieji	n + 1	n + 2
Pareigybių skaičius. vnt.
Išlaidos darbo užmokesčiui, tūkst. litų

Pareigybių skaičiaus (kartu nurodant ir išlaidas darbo užmokesčiui) pasiskirstymą pagal pareigybių grupes n-aisiais metais siūlome pavaizduoti grafiškai. Pavyzdžiui:

VALDYMO IŠLAIDOS

Pateikiama informacija apie planuojamus asignavimus programoms pagal išlaidų kategorijas, atskirai nurodomos valdymo išlaidos. Asignavimų valdytojai, kurie rengia atskirą politikos formavimo ir įgyvendinimo organizavimo (administravimo) programą, šioje lentelėje minėtos programos išlaidas išskirsto į kitas programas, valdymo išlaidas prideda prie atitinkamai programai planuojamų asignavimų (1 lentelė). Valdymo išlaidos apskaičiuojamos vadovaujantis finansų ministro patvirtintu Valdymo išlaidų priskyrimo prie strateginio veiklos plano programų lėšų tvarkos aprašu.

1 lentelė. (n–n + 2)-ųjų metų programų asignavimai ir valdymo išlaidos

(tūkst. litų)

Eil. Nr.	Programos pavadinimas	n-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 1)-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 2)-ųjų metų asignavimai

iš jų	iš viso	iš jų	iš jų

iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti	iš viso	išlaidoms	turtui įsigyti

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

1.
iš jų valdymo išlaidos*
2.
iš jų valdymo išlaidos
3.
iš jų valdymo išlaidos
4.
iš jų valdymo išlaidos
Iš viso asignavimų programoms
iš jų valdymo išlaidos
Valdymo išlaidų dalis, procentais

* Eilutėje „iš jų valdymo išlaidos“ įtraukiamos atitinkamos programos ir administravimo programos valdymo išlaidos.

II. STRATEGINIŲ TIKSLŲ IR PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMAS

VEIKLOS KONTEKSTAS

Pateikiamos esminės aplinkos analizės išvados, t. y. nurodomos pagrindinės problemos ar veiksniai, lemiantys planuojamus pokyčius ar reikalaujantys sprendimų, kurie turi atsispindėti strateginio veiklos plano programose.

Pateikiamos veiklos efektyvumo analizės išvados, įvertinus rodiklių (nurodytų finansų ministro patvirtintoje Strateginio planavimo dokumentuose naudojamų vertinimo kriterijų sudarymo ir taikymo metodikoje) pokyčius ir atlikus lyginamąją analizę.

STRATEGINIS TIKSLAS (kodas)

Pateikiama tikslo formuluotė ir nurodoma, kokio planavimo dokumento strateginis tikslas įgyvendinamas, prireikus pateikiama kita aiškinamoji informacija. Strateginis tikslas turi būti įvertintas vienu ar keliais efekto vertinimo kriterijais. Kiekvienam efekto vertinimo kriterijui pateikiamos (n – 1)-ųjų patvirtintos ir (n–n + 2)-ųjų metų planuojamos reikšmės.

Vertinimo kriterijaus kodas	Efekto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir mato vienetas	(n – 1)-ųjų metų	n-ųjų metų	(n + 1)-ųjų metų	(n + 2)-ųjų metų	(n + x)-ųjų metų
E-01-01	1.
E-01-02	2.

Efekto vertinimo kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „E“, institucijos strateginio tikslo kodas, efekto kriterijaus numeris (didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01).

(n + x)-ųjų metų nurodoma įgyvendinamo vidutinės trukmės dokumento efekto kriterijaus reikšmė.

Jeigu įmanoma, nurodoma efekto vertinimo kriterijaus ilgesnio laikotarpio istorinė arba ateities dinamika, kuri pavaizduojama grafiškai.

Aprašius strateginį tikslą ir efekto vertinimo kriterijus, aprašomos numatomos vykdyti programos. Vienam strateginiam tikslui įgyvendinti siūloma numatyti ne daugiau kaip 2 programas.

Tais atvejais, kai sudėtinga numatyti efekto vertinimo kriterijų reikšmes rengiant strateginio veiklos plano projektą pasitarimams, suderinus su Ministro Pirmininko tarnyba, šie kriterijai ir jų reikšmės nurodomi tikslinant strateginio veiklos plano projektus pagal pasitarimų rezultatus.

STRATEGINĮ TIKSLĄ ĮGYVENDINANČIOS PROGRAMOS

PROGRAMOS PAVADINIMAS (kodas)

Bendroji informacija apie programą
Šioje dalyje: nurodoma, kokius Vyriausybės ir ministro (asignavimų valdytojo) prioritetus programa įgyvendina, kokie kiti svarbūs darbai / investiciniai projektai numatomi vykdyti, kokie numatomi pagrindiniai pasiekimai; nurodoma, kokius ilgos ir vidutinės trukmės planavimo dokumentus programa įgyvendina; pateikiama informacija apie atliktą programos vertinimą taikant kiekybinius (sąnaudų ir naudos, sąnaudų efektyvumo, kitus būdus) ir kokybinius vertinimo metodus, programoms taikytą nulinio pagrindo biudžeto formavimo metodą, taip pat atliekamų funkcijų analizę; nurodoma, kiek laiko numatoma vykdyti programą; nurodomi programos vykdytojai; nurodomas pareigybių skaičius šiai programai įgyvendinti n-aisiais metais; nurodomas programos koordinatorius (vardas, pavardė, pareigos ir kontaktinė informacija); pateikiama kita svarbi informacija. Siūloma apimtis – 1 puslapis.

2 lentelė. (n–n + 2)-ųjų metų programos tikslai, uždaviniai, priemonės ir asignavimai

(tūkst. litų)

Tikslo, uždavinio, priemonės kodas	Tikslo, uždavinio, priemonės pavadinimas	Patvirtinti (n – 1)-ųjų metų asignavimai	n-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 1)-ųjų metų asignavimai	Numatomi (n + 2)-ųjų metų asignavimai	Tarpinstitucinio veiklos plano kodas, Vyriausybės prioriteto kodas

iš viso	iš jų	iš viso	iš jų	iš viso	iš jų	iš viso	iš jų

išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti

išlaidoms	turtui įsigyti

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

iš viso	iš jų darbo užmokesčiui

Tikslas:
Uždavinys:
Priemonė:
Priemonė:
Priemonė:
1. Iš viso Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: 1.1. bendrojo finansavimo lėšos
1.2. Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos
1.3. tikslinės paskirties lėšos ir pajamų įmokos
2. Kiti šaltiniai (Europos Sąjungos finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)
Iš viso programai finansuoti (1+2)

1. (n – 1) – einamieji metai, (n) – pirmieji planuojami metai, (n + 1) – antrieji planuojami metai ir (n + 2) – tretieji planuojami metai.

2. Skiltyje „Tikslo, uždavinio, priemonės kodas“ įrašomi programos tikslų, uždavinių ir priemonių kodai.

3. Skiltyje „Tikslo, uždavinio, priemonės pavadinimas“ įrašomi programos tikslų, uždavinių ir priemonių pavadinimai; jie išdėstomi nuosekliai ir prioriteto tvarka.

4. Jeigu institucija įgyvendina tarpinstitucinio veiklos plano priemones, skilties „Tikslo, uždavinio, priemonės pavadinimas“ eilutėje nurodoma tarpinstitucinio veiklos plano priemonė, kaip nurodyta tarpinstituciniame veiklos plane. Šiai priemonei skiltyje „Tikslo, uždavinio, priemonės kodas / tarpinstitucinio veiklos plano kodas“ suteikiamas strateginio veiklos plano priemonės kodas ir nurodomas Finansų ministerijos suteiktas tarpinstitucinio veiklos plano kodas. Taip pat nurodomi šiai tarpinstitucinio veiklos plano priemonei vykdyti skirti asignavimai.

5. Skiltyje „Tarpinstitucinio veiklos plano kodas / Vyriausybės prioriteto kodas“ įrašomas Finansų ministerijos suteiktas tarpinstitucinio veiklos plano kodas arba Ministro Pirmininko tarnybos nustatyti Vyriausybės prioritetų kodai. Jeigu priemonė yra tarpinstitucinio veiklos plano priemonė ir susijusi su Vyriausybės prioritetu, nurodomi abu kodai.

6. Skiltys „Patvirtinti (n – 1)-ųjų metų asignavimai“ pildomos tik rengiant strateginio veiklos plano programų projektus. Rengiant tvirtinti strateginius veiklos planus, šios skiltys lentelėje panaikinamos.

7. Nurodant programos asignavimus pagal šaltinius:

eilutėje „1. Iš viso Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas“ nurodomi asignavimai iš valstybės biudžeto, t. y. visų programų bendra suma turi atitikti planavimo etape – planuojamus asignavimus, priėmus biudžeto įstatymą – įstatymu nustatytus asignavimus asignavimų valdytojui;

eilutėse „1.1. bendrojo finansavimo lėšos“ ir „1.2. Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos“ lėšas nurodo Europos Sąjungos finansinę paramą administruojančios institucijos ir naudojančios (techninės paramos lėšas) institucijos;

eilutėje „2. Kiti šaltiniai (Europos Sąjungos finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)“ lėšas nurodo institucijos, kurios planuoja gauti lėšų iš paramą administruojančių institucijų arba tiesiogiai iš Europos Sąjungos institucijų vykdomiems projektams finansuoti (dėl kurių pasirašytos sutartys, priimti sprendimai dėl lėšų skyrimo) ir kitų teisėtai gautų lėšų.

3 lentelė. Programos tikslai, uždaviniai, vertinimo kriterijai ir jų reikšmės

Vertinimo kriterijaus kodas	Tikslų, uždavinių, vertinimo kriterijų pavadinimai ir mato vienetai	Vertinimo kriterijų reikšmės

(n – 1)-ųjų	n-ųjų	(n + 1)-ųjų	(n + 2)-ųjų
1 tikslas (pavadinimas)
R-01-01-01-01	Tikslo vertinimo kriterijaus pavadinimas
R-01-01-01-02
1 tikslo 1 uždavinio pavadinimas
P-01-01-01-01-01	Uždavinio vertinimo kriterijaus pavadinimas
P-01-01-01-01-02
P-01-01-01-01-03
1 tikslo 2 uždavinio pavadinimas
P-01-01-01-02-01	Uždavinio vertinimo kriterijaus pavadinimas

1. Rezultato kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „R“, programos kodas, programos tikslo kodas, rezultato kriterijaus numeris didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01.

2. Produkto kriterijaus kodą sudaro brūkšneliais atskirta raidė „P“, programos kodas, programos tikslo kodas, uždavinio kodas, produkto kriterijaus numeris (didėjančia eilės tvarka, pradedant skaitmeniu 01).

3. Rezultato ir produkto vertinimo kriterijai, kurių reikšmes sudėtinga numatyti rengiant strateginio veiklos plano projektą pasitarimams, suderinus su Ministro Pirmininko tarnyba, nurodomi tikslinant strateginio veiklos plano projektus pagal pasitarimų rezultatus.

SUVESTINĖ INFORMACIJA

4 lentelė. n-ųjų metų pareigybių skaičius pagal institucijas / įstaigas ir pareigybių grupes

Eil. Nr.	Institucijos / įstaigos pavadinimas	Pareigybių skaičius	Išlaidos darbo užmokesčiui, tūkst. litų

institucijos / įstaigos vadovai ir pavaduotojai	kitų padalinių vadovai ir pavaduotojai	specialistai / pareigūnai, neturintys pavaldžių asmenų, ir kiti	iš viso	iš jų valstybės tarnautojai

iš viso	iš jų valstybės tarnautojai	iš viso	iš jų valstybės tarnautojai	iš viso	iš jų valstybės tarnautojai

1.
2.
3.
4.
Kiti biudžeto lėšas gaunantys subjektai*
Iš viso pareigybių
Iš viso išlaidų darbo užmokesčiui

Nurodomas asignavimų valdytojams pavaldžių biudžetinių įstaigų planuojamas skaičius pareigybių (valstybės politikų, valstybės pareigūnų, prokurorų, teisėjų, valstybės tarnautojų (įskaitant politinio (asmeninio) pasitikėjimo ir statutinius valstybės tarnautojus), karių ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis), kurioms išlaikyti darbo užmokestis planuojamas iš valstybės biudžeto ir valstybės pinigų fondų:

1. Skiltyje „institucijos / įstaigos vadovai ir pavaduotojai“ nurodomi institucijų ir įstaigų vadovai ir jų pavaduotojai, administracijos vadovai, departamentų (valdybų) direktoriai ir pavaduotojai.

2. Skiltyje „kitų padalinių vadovai ir pavaduotojai“ nurodomi skyrių, poskyrių vadovai, pavaduotojai ir kiti vadovai, turintys pavaldžių asmenų.

3. Skiltyje „specialistai / pareigūnai, neturintys pavaldžių asmenų, ir kiti“ nurodomos visos kitos pareigybės, nepriskirtos vadovų grupei.

* Eilutėje „Kiti biudžeto lėšas gaunantys subjektai“ nurodomi subjektai, vadovaujantis Metodikos 35 punktu.

Kartu su lentele gali būti pateikiami paaiškinimai dėl pareigybių skaičiaus, atsižvelgiant į institucijų ir įstaigų veiklos specifiką.

5 lentelė. (n–n + 2)-ųjų metų investicijų projektai ir asignavimai

(tūkst. litų)

Priemonės kodas	Investicijų projekto pavadinimas	Įgyvendinimo terminai	Bendra vertė	Panaudota lėšų iki (n – 1)-ųjų metų	Planuojama panaudoti (n – 1)-aisiais metais	n-aisiais metais	(n + 1)-aisiais metais	(n + 2)-aisiais metais

pradžia	pabaiga

Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų poreikis	iš jų	Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų poreikis	iš jų	Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų poreikis	iš jų

įstaigų pajamų įmokos	Europos Sąjungos ir kita tarptautinė finansinė parama

įstaigų pajamų įmokos	Europos Sąjungos ir kita tarptautinė finansinė parama

įstaigų pajamų įmokos	Europos Sąjungos ir kita tarptautinė finansinė parama
Iš viso investicijų projektams

Šioje lentelėje nurodomi investiciniai projektai, kurie įtraukiami į Valstybės investicijų programą.

6 lentelė. Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimas per strateginį veiklos planą n-aisiais metais

Vyriausybės programa	Strateginis veiklos planas
Nr.	Nuostatos pavadinimas	Uždavinio / priemonės pavadinimas	Kodas

Skiltyje „Kodas“ nurodomas 2 lentelės „(n – 1) – (n + 2)-ųjų metų programos tikslai, uždaviniai, priemonės ir asignavimai“ skiltyje „Kodas“ nurodytas uždavinio / priemonės kodas.

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

5 priedas

(Metinio veiklos plano forma)

PATVIRTINTA

_

(tvirtinančiojo pareigų pavadinimas)

Nr. ________

(teisės akto data, rūšis)

__________________________ n-ųjų METŲ VEIKLOS PLANAS

(įstaigos pavadinimas)

Priemonės kodas	Priemonės pavadinimas	Įstaigos veiksmo pavadinimas	Proceso ir / ar indėlio vertinimo kriterijai, mato vienetai ir reikšmės	Atsakingi vykdytojai	Įvykdymo terminas	Asignavimai (tūkst. litų)
Strateginio veiklos plano programos pavadinimas
1.
2.
3.
Strateginio veiklos plano programos pavadinimas
1.
2.
3.

1. Eilutėse „Strateginio veiklos plano programos pavadinimas“ nuosekliai įrašomi visų strateginio veiklos plano programų, kurias įgyvendinant dalyvauja įstaiga, pavadinimai.

2. Skilties „Priemonės kodas“ eilutėse įrašomas atitinkamos strateginio veiklos plano programos, kurią įgyvendinant dalyvauja įstaiga, priemonės kodas.

3. Skilties „Priemonės pavadinimas“ eilutėse įrašomas atitinkamos strateginio veiklos plano programos, kurią įgyvendinant dalyvauja įstaiga, priemonės pavadinimas. Jeigu įstaiga dalyvauja įgyvendinant ne vieną programą, ši lentelė pratęsiama nurodant kitų programų elementus.

4. Skilties „Įstaigos veiksmo pavadinimas“ eilutėse nurodomi veiksmai, kuriuos atliks įstaiga, įgyvendindama nurodytos strateginio veiklos plano programos atitinkamą priemonę.

5. Skilties „Proceso ir / ar indėlio vertinimo kriterijai, mato vienetai ir reikšmės“ eilutėse įrašomas priemonės įgyvendinimo vertinimo kriterijus, kuriuo vertinami procesai (veiksmai) ar indėliai programos priemonėms pasiekti.

6. Skilties „Atsakingi vykdytojai“ eilutėse nurodomi struktūrinių padalinių pavadinimai ir / ar asmenys, atsakingi už konkrečių veiksmų atlikimą.

7. Skilties „Įvykdymo terminas“ eilutėse nurodomi planuojami veiksmų atlikimo terminai ketvirčiais.

8. Skilties „Asignavimai (tūkst. litų)“ eilutėse nurodomi asignavimai, numatyti priemonėms ir atitinkamiems veiksmams vykdyti (rengiant metinio veiklos plano projektą, nurodomas asignavimų poreikis, o kai planas patvirtinamas, – patvirtinti asignavimai).

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

6 priedas

Vertinimo kriterijų sistema

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

7 priedas

(Vertinimo kriterijaus techninio priedo forma)

VERTINIMO KRITERIJAUS TECHNINIS PRIEDAS

______________________________

(ataskaitinis laikotarpis)

Pavadinimas	Kodas
(Asignavimų valdytojas)
(Strateginis tikslas)
(Programa (nurodoma, kai techninis priedas pildomas rezultato ir produkto vertinimo kriterijams)
(Programos tikslas ar uždavinys (nurodoma, kai techninis priedas pildomas rezultato ir produkto vertinimo kriterijams)
(Vyriausybės veiklos prioritetas (nurodoma, kai techninis priedas pildomas Vyriausybės veiklos prioriteto vertinimo kriterijui)
(Vertinimo kriterijus)

1.	Apibrėžimas
2.	Ar tai naujas vertinimo kriterijus
3.	Pasirinkimo pagrindimas
4.	Skaičiavimo metodas
5.	Duomenų šaltinis
6.	Duomenų auditas
7.	Skaičiavimo reguliarumas
8.	Už vertinimo kriterijų atsakingas kontaktinis asmuo
9.	Kita informacija apie vertinimo kriterijaus patikimumą

1. Lentelės eilutėje „Apibrėžimas“ paaiškinama, kas vertinimo kriterijumi vertinama, jeigu tai neakivaizdu iš kriterijaus formuluotės. Pateikiami vertinimo kriterijaus formuluotės specifinių terminų apibrėžimai. Tai užtikrina, kad vertinimo kriterijus būtų vienodai interpretuojamas skirtingų skaitytojų ir suprantamas ne specialistui. Jeigu iš vertinimo kriterijaus formuluotės akivaizdu, kas vertinama, ir joje nevartojami terminai, kurie galėtų būti neaiškūs ar skirtingai interpretuojami, ši eilutė nepildoma.

2. Lentelės eilutėje „Ar tai naujas vertinimo kriterijus“ nurodoma „taip“, jeigu tai parengtas naujas vertinimo kriterijus arba toks kriterijus, kurio reikšmei apskaičiuoti ataskaitiniu laikotarpiu pradėti naudoti duomenys iš kito duomenų šaltinio arba taikomi tie patys duomenys, bet naujas skaičiavimo metodas, nurodoma atitinkama priežastis. Jeigu tas pats vertinimo kriterijus buvo taikytas praėjusį ataskaitinį laikotarpį, nurodoma „ne“.

3. Lentelės eilutėje „Pasirinkimo pagrindimas“ nurodomos svarbiausios vertinimo kriterijaus pasirinkimo priežastys:

3.1. jeigu šis vertinimo kriterijus leidžia įvertinti Vyriausybės veiklos prioriteto įgyvendinimą, visuomenės nuostatų pokyčius ar veiklos efektyvumą, nurodoma (taip pat gali būti pateikiamas trumpas pagrindimas);

3.2. kodėl šis vertinimo kriterijus pasirinktas iš galimų alternatyvių to paties lygmens vertinimo kriterijų atitinkamo tikslo ar uždavinio įgyvendinimui įvertinti.

4. Lentelės eilutėje „Skaičiavimo metodas“ nurodomi vertinimo kriterijaus mato vienetai, aprašomas reikšmės apskaičiavimo (gavimo) metodas ar formulė (jeigu taikoma) ir paaiškinami naudojami kintamieji. Pavyzdžiui, vertinimo kriterijumi vertinant rūkymo masto mažėjimą, gali būti naudojama formulė:

Šioje formulėje:

x – 18 metų ar vyresni respondentai, atsakę „taip“ į klausimą „Ar šiuo metu priskirtumėte save prie rūkančiųjų?“;

y – bendras apklausoje dalyvavusių 18 metų ar vyresnių respondentų skaičius.

Šioje lentelės eilutėje nurodoma ir vertinimo kriterijaus reikšmė, kuri laikytina vertinimo kriterijaus apskaičiavimo ir vertinimo atskaitos tašku, pagal kurį bus vertinama pasiekta pažanga.

Šios eilutės neprivaloma pildyti, jeigu vertinimo kriterijaus reikšmė gaunama iš Statistikos departamento, Eurostato, tarptautinių organizacijų ar kitų patikimų duomenų šaltinių, kuriuose paaiškintas atitinkamas reikšmių apskaičiavimo metodas, tačiau siūloma pateikti nuorodą į atitinkamą paaiškinimą.

5. Lentelės eilutėje „Duomenų šaltinis“ nurodomas duomenų šaltinis, iš kurio imami duomenys vertinimo kriterijaus reikšmei apskaičiuoti. Vertinimo kriterijų reikšmėms apskaičiuoti gali būti naudojami pirminiai duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, institucijos duomenys, arba antriniai duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, statistiniai duomenys, visuomenės nuomonės tyrimo duomenys, kitų valdžios ar ne valdžios institucijų, taip pat tarptautinių organizacijų renkami duomenys, vertinimų, tyrimų ir kiti duomenys. Jeigu naudojami tyrimo duomenys, šioje eilutėje įrašoma institucija, tyrimo pavadinimas, o jeigu yra galimybė, – autorius, gali būti nurodoma ir duomenų bazė ar pateikiama nuoroda į kitą šaltinį, iš kurio imami duomenys vertinimo kriterijaus reikšmei apskaičiuoti.

6. Lentelės eilutėje „Duomenų auditas“ nurodoma, ar:

6.1. Vidaus audito skyrius atliko veiklos ar finansų auditą ir patikrino vertinimo kriterijaus duomenis, audito pavadinimas, atlikimo data ir numeris;

6.2. Valstybės kontrolė arba kita išorės audito institucija atliko veiklos ar finansų auditą ir patikrino vertinimo kriterijaus duomenis, audito pavadinimas, atlikimo data ir numeris;

6.3. duomenų auditas nebuvo atliktas.

7. Lentelės eilutėje „Skaičiavimo reguliarumas“ nurodoma, kokiu periodiškumu renkami duomenys apie vertinimo kriterijaus vykdymą, pavyzdžiui, „mėnesio“, „ketvirčio“, „pusės metų“, „metų“, o jeigu įmanoma, nurodomas mėnuo ir diena, kada duomenys vertinimo kriterijaus reikšmei paimami iš tam tikro duomenų šaltinio.

8. Lentelės eilutėje „Už vertinimo kriterijų atsakingas kontaktinis asmuo“ nurodomas institucijos darbuotojo, kuris tiesiogiai atsakingas už vertinimo kriterijaus vykdymą ar renka duomenis apie jo vykdymą, vardas ir pavardė, pareigos, elektroninio pašto adresas ir telefono numeris.

Eilutėje „Kita informacija apie vertinimo kriterijaus patikimumą“ institucija gali nurodyti kitus taikomus vertinimo kriterijaus kokybės užtikrinimo metodus.

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

8 priedas

Vertinimo kriterijų hierarchinio-loginio ryšio pavyzdys

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Strateginio planavimo metodikos

9 priedas

(Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2011 m. balandžio 20 d.

nutarimo Nr. 480 redakcija)

(Antraštinis lapas)

_____________________________

(asignavimų valdytojo pavadinimas)

20___ METŲ VEIKLOS ATASKAITA

______

(data)

_________________

(parengimo vieta)

(Teksto dėstymas)

I. STRATEGINIŲ POKYČIŲ ĮGYVENDINIMAS

Šiame skyriuje pateikiama informacija apie Vyriausybės ir ministro (asignavimų valdytojo) veiklos prioritetų įgyvendinimą, svarbiausius atliktus darbus ir pasiektus rezultatus. Aprašomi pasiekti veiklos efektyvumo pokyčiai. Nurodomi svarbiausieji veiksniai, kurie padėjo ar trukdė asignavimų valdytojui įgyvendinti prioritetus ir pasiekti planuotus rezultatus. Strateginių pokyčių įgyvendinimo dalis turėtų neviršyti 2 puslapių.

II. STRATEGINIO VEIKLOS PLANO ĮGYVENDINIMO REZULTATAI

Šiame skyriuje pateikiama informacija apie pasiektus Strateginiame veiklos plane numatytus strateginius tikslus atsižvelgiant į efekto vertinimo kriterijus ir vykdytas programas. Nuosekliai aprašomi visi strateginiai tikslai ir vykdytos jų įgyvendinimo programos.

Skirsnyje „Strateginis tikslas (kodas)“ pateikiama strateginio tikslo formuluotė ir informacija apie strateginio tikslo įgyvendinimą, taip pat efekto kriterijų formuluotės, planuoti ir pasiekti rodikliai, pagal galimybes tai pavaizduojama grafiškai. Pateikiama ir trumpa jų kitimo analizė ar komentaras. Aprašomos strateginio tikslo įgyvendinimo programos: pateikiama informacija apie tikslų įgyvendinimą, pasiektus pokyčius ir atliktus svarbius darbus. Pasiekti rezultatai įvertinami atsižvelgiant į Strateginiame veiklos plane numatytus rezultato ir produkto vertinimo kriterijus ir jų reikšmes.

PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO REZULTATAI

Vertinimo kriterijaus kodas	Programos, tikslų, uždavinių, vertinimo kriterijų pavadinimai ir mato vienetai	Vertinimo kriterijų reikšmės

metinis planas	įvykdyta	įvykdymo procentas
1 tikslas ( pavadinimas)
R-01-01-01-01	Tikslo vertinimo kriterijaus pavadinimas
R-01-01-01-02
1 tikslo 1 uždavinio pavadinimas
P-01-01-01-01-01	Uždavinio vertinimo kriterijaus pavadinimas
P-01-01-01-01-02
P-01-01-01-01-03
1 tikslo 2 uždavinio pavadinimas
P-01-01-01-02-01	Uždavinio vertinimo kriterijaus pavadinimas

Nurodomos nepasiektų arba viršytų vertinimo kriterijų reikšmių priežastys (netinkamas planavimas, per ilgas derinimas, nepakankami administraciniai gebėjimai ir kita).

Toliau nurodomi programai įgyvendinti ataskaitiniais metais patvirtinti ir panaudoti asignavimai. Jeigu per biudžetinius metus asignavimai programoms buvo tikslinti, nurodomi patikslinti asignavimai.

PROGRAMOS ASIGNAVIMŲ PANAUDOJIMAS

Asignavimai	Patvirtinti (patikslinti) asignavimai, tūkst. litų	Panaudoti asignavimai, tūkst. litų	Asignavimų panaudojimo procentas
Iš viso asignavimų programai (1+2)
Iš jų pagal finansavimo šaltinius:
1. Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: 1.1. bendrojo finansavimo lėšos
1.2. Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos
1.3. tikslinės paskirties lėšos ir pajamų įmokos
2. Kiti šaltiniai (Europos Sąjungos finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)

Jeigu asignavimų panaudota mažiau ar daugiau, nei patvirtinta (patikslinta), nurodomos susidariusių skirtumų priežastys.

Analogiškai aprašomos visos vykdytos programos.

III. KOORDINUOJAMŲ TARPINSTITUCINIŲ VEIKLOS PLANŲ, PLĖTROS PROGRAMŲ IR STRATEGIJŲ ĮGYVENDINIMAS

Šiame skyriuje pateikiama informacija apie koordinuojamų tarpinstitucinių veiklos planų, plėtros programų ir strategijų įgyvendinimą – apibendrinama dalyvaujančių institucijų pateikta informacija apie pasiektus rezultatus.

TARPINSTITUCINIO VEIKLOS PLANO REZULTATAI

Eil. Nr.	Tarpinstitucinio veiklos plano tikslų ir uždavinių vertinimo kriterijų pavadinimai ir mato vienetai	Vertinimo kriterijų reikšmės	Įgyvendinanti institucija

metinis planas	įvykdyta	įvykdymo procentas

1.	Tikslas ( pavadinimas)
Rezultato vertinimo kriterijaus pavadinimas ir mato vienetas
1.1.	1 tikslo 1 uždavinio pavadinimas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir mato vienetas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir mato vienetas
1.2.	1 tikslo 2 uždavinio pavadinimas
Produkto vertinimo kriterijaus pavadinimas ir mato vienetas

TARPINSTITUCINIO VEIKLOS PLANO ASIGNAVIMŲ PANAUDOJIMAS

Tikslo, uždavinio ir priemonės pavadinimas	Asignavimai, tūkst. litų

patvirtinti	panaudoti	panaudojimo procentas
Iš viso asignavimų planui (1+2)
Iš jų pagal finansavimo šaltinius:
1. Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas
iš jo: 1.1. bendrojo finansavimo lėšos
1.2. Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšos
1.3. tikslinės paskirties lėšos ir pajamų įmokos
2. Kiti šaltiniai (Europos Sąjungos finansinė parama projektams įgyvendinti ir kitos teisėtai gautos lėšos)

Jeigu asignavimų panaudota mažiau ar daugiau, nei patvirtinta (patikslinta), nepasiekti ar labai viršyti planuoti rezultatai, nurodomos susidariusių skirtumų priežastys.

Analogiškai aprašomi visi tarpinstituciniai veiklos planai, kuriuos koordinuoja asignavimų valdytojas.

Toliau pateikiama informacija apie plėtros programų ir strategijų, kurių įgyvendinimą koordinuoja asignavimų valdytojas, rezultatus (nurodomos planuotos rodiklių reikšmės ir jų pasiekimo lygis per įgyvendinimo laiką pagal kiekvieną plėtros programą ir strategiją atskirai). Informaciją siūlytina pavaizduoti grafiškai. Rekomenduojama vienos plėtros programos (strategijos) apimtis – 1 puslapis.

IV. VYRIAUSYBĖS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS

Pateikiama esminė informacija apie atliktus darbus ir pasiektus rezultatus pagal kompetenciją įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatas, išryškinamos pagrindinės veiklos. Pasiekti rezultatai pagrindžiami rodikliais, nurodoma nauda visuomenei. Jeigu rezultatų nepasiekta, nurodomos priežastys. Pagrindiniai rezultatai iliustruojami grafikais, diagramomis ar lentelėmis. Pateikiant statistinę informaciją, nurodomas informacijos šaltinis.

Išsamios rekomendacijos, kaip pateikti informaciją apie Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimą, parengiamos ir išsiunčiamos kasmet.

V. PLANUOJAMI ARTIMIAUSIO LAIKOTARPIO VEIKLOS PRIORITETAI

Šiame skyriuje pateikiama informacija apie planuojamo artimiausio laikotarpio asignavimų valdytojo prioritetus, kurie numatomi įvertinus vykdytas programas ir pasiektus rezultatus. Prioritetai turėtų būti orientuoti į norimus pasiekti konkrečius pokyčius veiklos srityse (ministro valdymo srityse).

(Asignavimų valdytojas)	(Parašas)	(Vardas ir pavardė)

_________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 902, 2004-07-16, Žin., 2004, Nr. 112-4187 (2004-07-20), i. k. 1041100NUTA00000902

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

2.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 194, 2007-02-07, Žin., 2007, Nr. 23-879 (2007-02-22), i. k. 1071100NUTA00000194

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

3.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 8, 2009-01-07, Žin., 2009, Nr. 6-167 (2009-01-17), i. k. 1091100NUTA00000008

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

4.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 210, 2009-03-18, Žin., 2009, Nr. 36-1378 (2009-04-02), i. k. 1091100NUTA00000210

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

5.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 487, 2009-05-20, Žin., 2009, Nr. 66-2618 (2009-06-04), i. k. 1091100NUTA00000487

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

6.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 994, 2009-09-09, Žin., 2009, Nr. 109-4582 (2009-09-11), i. k. 1091100NUTA00000994

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

7.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 1220, 2010-08-25, Žin., 2010, Nr. 102-5279 (2010-08-28); Žin., 2010, Nr. 103-0 (2010-08-31), i. k. 1101100NUTA00001220

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo

8.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Nutarimas

Nr. 480, 2011-04-20, Žin., 2011, Nr. 50-2444 (2011-04-30), i. k. 1111100NUTA00000480

Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 "Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo" pakeitimo