Suvestinė redakcija nuo 2013-11-29 iki 2015-04-03

Sprendimas paskelbtas: TAR 2008-02-14, i. k. 2008-00114

MOLĖTŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS TARYBA

SPRENDIMAS

DĖL MOLĖTŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMO PLANO IR KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMO TAISYKLIŲ PATVIRTINIMO

2008 m. vasario 14 d. Nr. B1-19

Molėtai

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos įstatymu (Žin., 1992, Nr. 5-75), Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymu (Žin., 1998, Nr. 61-1726; 2002, Nr. 72-3016), Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. balandžio 12 d. nutarimo Nr. 519 „Dėl valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano patvirtinimo” pakeitimo” (Žin., 2007, Nr. 122-5003), Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1999 m. liepos 14 d. įsakymu Nr. 217 „Dėl atliekų tvarkymo taisyklių patvirtinimo” (Žin., 1999, Nr. 63-2065),

Molėtų rajono savivaldybės taryba n u s p r e n d ž i a:

1. Patvirtinti Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo planą (pridedama).

2. Patvirtinti Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisykles (pridedama).

3. Pripažinti netekusiomis galios Molėtų rajono savivaldybės tarybos 2003 m. gruodžio 18 d. sprendimu Nr.B1-139 patvirtintas Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisykles.

Meras	Valentinas Stundys

PATVIRTINTA

Molėtų rajono savivaldybės tarybos

2008 m. vasario 14 d. sprendimu Nr. B1-19

Molėtų rajono savivaldybės administracija

Molėtų rajono savivaldybės

komunalinių atliekų tvarkymo

planas

2008-2018 metams

2008 m. vasario mėn.

Ataskaitos Nr.	1

Leidimo Nr.	2

Leidimo data	2008 m. sausio mėn.

Rengė S. Rinkevičius, O. Stankevičiūtė

Patvirtino S. Rinkevičius

Turinys

1.Pagrindinės prielaidos ir bendrieji duomenys	3

1.1. Molėtų rajono bendrasis aprašymas	3

1.2. Gyventojai ir namų ūkiai	3

1.3. Gyventojų užimtumas, pramonės ir kita veikla	4

2.Atliekų tvarkymo teisinė sistema	6

2.1. Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklės	6

2.2. Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos plėtojimo programa	6

3.Komunalinių atliekų tvarkymo esamos būklės apžvalga	8

3.1. Komunalinių atliekų tvarkymo esama organizacinė struktūra	8

3.2. Komunalinių atliekų susidarymas	8

3.3. Atliekas tvarkanti įmonė	9

3.4. Komunalinių atliekų surinkimas ir pervežimas	9

3.5. Viešųjų komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų teikimo lygis	10

3.6. Atliekų perdirbimo ir antrinio naudojimo sistemos bei įrenginiai	10

3.7. Atliekų tvarkymo sąnaudos ir tarifai	12

3.8. Atliekų šalinimas	12

3.9. Duomenys apie komunalinių atliekų sąvartynus bei šiukšlynus	13

4.Komunalinių atliekų susidarymo prognozės planuojamu laikotarpiu (2008-2018 m.)	14

5.	Molėtų rajono savivaldybės trumpalaikio komunalinių atliekų tvarkymo plano 2008-2011 metais tikslai, uždaviniai ir įgyvendinimo priemonės	16

5.1. Bendrieji atliekų tvarkymo principai Molėtų rajone	16

5.2. Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo plano tikslai ir uždaviniai	18

5.3. Regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo užduotys	18

5.4. Atliekų prevencija	22

5.5. Atliekų naudojimas ir perdirbimas	23

5.6. Saugus atliekų šalinimas	30

5.7. Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų sistemos finansavimas	32

6.Trumpalaikės užduotys 2008-2011 m.	35

7.Ilgalaikės užduotys 2012-2018 m.	39

Pagrindinės prielaidos ir bendrieji duomenys

1.1. Molėtų rajono bendrasis aprašymas

Molėtų rajonas plyti rytinėje Lietuvos dalyje, nutolęs nuo šalies sostinės Vilniaus apie 60 km, šalia magistralės Vilnius – Utena. Pagal administracinį – teritorinį Lietuvos suskirstymą priklauso Utenos apskričiai. Rajoną sudaro 11 seniūnijų. Tai – Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Dubingių, Giedraičių, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos. Administracinis centras – Molėtų miestas.

Molėtų rajono plotas 1.368 km2 (arba 19 % Utenos apskrities teritorijos). Rajone gyvena 23,5 tūkst. gyventojų: 86% lietuvių, 10% lenkų, 3% rusų, 1% kitų tautybių atstovų. Žemės nederlingos, mažai pramonės įmonių ir jos smulkios, todėl prioritetinė rajono vystymosi kryptis – rekreacija, leidžianti plėtoti šios krypties verslą, ekologinį ūkininkavimą, poilsio ir turizmo infrastruktūrą.

1.2. Gyventojai ir namų ūkiai

1.2.1. Gyventojai

Utenos apskritis yra viena iš mažiausiai urbanizuotų Lietuvos apskričių. Apskrities miestuose gyvena 55 % apskrities gyventojų.

Lietuvos statistikos departamento 2007 m. duomenimis, Molėtų rajono savivaldybėje kaimo gyventojų dalis didžiausia apskrityje. Vieninteliame rajono mieste – Molėtuose – gyvena 6.976 gyventojai, arba 29,6 % rajono gyventojų.

Molėtų rajonas yra beveik rečiausiai apgyvendintas rajonas Utenos apskrityje, o tuo pačiu ir visoje Lietuvoje. 2006 m. čia gyventojų tankumas buvo tik 17,4 gyv./km2.

Molėtų rajono savivaldybės gyventojų skaičius Statistikos departamento ir regiono savivaldybių pateiktais duomenimis nurodomas 1 lentelėje:

1 lentelė. Molėtų rajono savivaldybės gyventojų skaičius.

Gyventojų skaičius (Statistikos departamento duomenimis)	Gyventojų skaičius (seniūnijų duomenimis)	Miesto gyventojai	Kaimo gyventojai

Daugiab. namuose	Individ. namuose	Daugiab. namuose	Individ. namuose
Molėtų rajone	23.539	23.349	4.712	2.259	3.505	12.873
Utenos regione	174.741	172.803	76.953	22.716	12.313	60.821

Šaltinis: Statistikos departamentas, 2007; Utenos apskrities savivaldybių seniūnijos, 2007.

1.2.2. Namų ūkiai

Namų ūkių dydis Molėtų rajono savivaldybėje paskaičiuotas, remiantis savivaldybės seniūnijų pateiktais duomenimis apie gyventojų ir būstų skaičius savivaldybės teritorijoje.

2 lentelė. Vidutinis namų ūkio dydis Molėtų rajono savivaldybėje 2007 m.

Iš viso namų ūkių	Vidutinis namų ūkio dydis
Molėtų rajone	8.719	2,7
Utenos regione	64.289	2,7

Šaltinis: Utenos apskrities savivaldybių seniūnijų informacija, 2007.

Duomenys apie Molėtų rajono savivaldybėje esančių namų valdų skaičių pateikiami 3 lentelėje:

3 lentelė. Namų valdų skaičius Molėtų rajono savivaldybėje 2007 m.

Savivaldybė	Gyventojų skaičius	Individualūs namai	Daugiabučiai namai

Namų ūkių skaičius	Gyventojų skaičius	Butų skaičius	Gyventojų skaičius
Molėtų rajonas	23.349	5.614	15.033	3.105	8.316
Utenos regione	172.803	28.859	83.438	35.430	89.365

Šaltinis: Utenos apskrities savivaldybių seniūnijų informacija, 2007.

1.3. Gyventojų užimtumas, pramonės ir kita veikla

Lietuvos darbo biržos 2007 m. duomenimis nedarbo lygis Molėtų rajone buvo vienas didžiausių šalyje ir sudarė 4,7 procentus nuo darbingo amžiaus gyventojų, tačiau per paskutiniuosius keletą metų, kaip ir kituose šalies rajonuose, nuolat mažėja. Nedarbo lygis Molėtų rajone pateikiamas 4 lentelėje:

4 lentelė. Nedarbo lygis Molėtų rajone, Utenos apskrityje ir Lietuvos Respublikoje 2007 m.

Vietovė	Nedarbo lygis, proc. nuo darbingo amžiaus gyventojų
Lietuvos respublika	3,7
Utenos apskritis	5,2
Molėtų rajonas	4,7

Šaltinis: Lietuvos darbo birža, 2007 m.

Apie Molėtų rajono sukuriamą BVP statistinių duomenų nėra, todėl čia pateikiama Utenos apskrities BVP charakteristika.

2006 m. Utenos apskrityje sukurtas bendrasis vidaus produktas (BVP) tesudarė 4,1 % visos Lietuvos BVP. 2003-2006 m. bendrojo vidaus produkto dalis Utenos apskrityje sumažėjo 0,4 procentinio punkto. Tai rodo, kad apskrities ekonomika auga lėtesniais tempais nei šalies ūkis. Tai atsispindi ir BVP, tenkančiam vienam gyventojui, rodiklyje. Skaičiuojant vidutiniškai vienam gyventojui 2006 m. Lietuvoje teko 24,1 tūkst. Lt BVP, o Utenos apskrityje – 19,3 tūkst. Lt (arba 80 %, palyginti su šalies vidurkiu, kai 2003 m. buvo 85,1 %).

Oficialūs makroekonominiai duomenys apie BVP augimo prognozes Lietuvoje pateikiami iki 2010 m. Rengiant planą daroma prielaida, kad Molėtų rajono BVP pokyčiai nesiskirs nuo šalies vidutinių BVP pokyčių.

5 lentelė. BVP augimas Lietuvoje.

Rodiklis	2005	2006*	2007*	2008*	2009*	2010*
BVP Lietuvoje, mln. Lt	71.200	81.905	95.361	107.099	115.528	124.385
Nominalus augimas, %	13,8	14,7	16,3	12,3	7,9	7,7
Namų ūkių vartojimo išlaidos, mln. Lt	46.319	53.310	63.908	72.979	79.095	85.284
BVP Utenos apskrityje, mln. Lt	3.113	n. d.	n. d.	n. d.	n. d.	n. d.

*Projekcijos (2007 09 03)

Šaltinis: LR Finansų ministerija, 2007.

Tam tikrų atliekų susidarymo pokyčius sąlygoja tai, kiek gyventojai naudojasi prekėmis ir paslaugomis. Šiuo atveju prekėmis laikomi įvairūs patvarūs, pusiau patvarūs ir nepatvarūs daiktai. Paslaugomis laikomos įvairios namų ūkiams teikiamos paslaugos, tarp jų švietimas, globa ir rūpyba, buitinės ir kt. paslaugos. Naudojimosi paslaugomis ir prekių įsigijimo balanso pokyčius 2005-2010 m. Lietuvoje (duomenų apie Molėtų rajoną nėra) iliustruoja 6 lentelė.

6 lentelė. Prekių ir paslaugų balansas Lietuvoje.

2005	2006	2007	2008	2009	2010
Dalis nuo nominalaus BVP, %	-7	-10,2	-11,5	-11,7	-11,7	-11,5

Šaltinis: LR Finansų ministerija, 2007.

Vidutinės disponuojamos namų ūkių pajamos vienam namų ūkio nariui per mėnesį Utenos regione (Molėtų rajono duomenų nėra) 2005 m. buvo mažiausios Lietuvoje ir sudarė 471,5 Lt, kai šalies vidurkis buvo 579,7 Lt. Namų ūkių išlaidos vienam gyventojui sudarė 472,6 Lt (tai yra, šiek tiek viršijo disponuojamas vidutines pajamas), buvo didesnės tik už Tauragės apskrities rodiklį ir sudarė tik 82 % visos Lietuvos namų ūkių išlaidų vidurkio (578,1 Lt).

Remiantis valstybiniais statistiniais duomenimis numatomas namų ūkių vartojimo išlaidų kitimas Lietuvoje pateikiamas 7 lentelėje. Kadangi rajoninių duomenų nėra, šiame plane bus laikomasi prielaidos, kad Molėtų rajono savivaldybėje namų ūkių išlaidų kitimas bus toks pat kaip visoje šalyje.

7	lentelė. Namų ūkių vartojimo išlaidų kitimas (prognozinis), dalis nuo nominalaus BVP, %

Metai	2005	2006	2007*	2008*	2009*	2010*
Namų ūkių vartojimo išlaidos	65,1	67,0	68,1	68,5	68,6	65,1

* projekcijos (2007 09 03)

Šaltinis: LR Finansų ministerija, 2007.

Atliekų tvarkymo teisinė sistema

2.1. Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklės

Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklės patvirtintos 2003 m. gruodžio 18 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. B1-139.

Taisyklės reglamentuoja savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos organizavimą, plėtojimą ir jos eksploatavimą. Taisyklės nustato savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos organizavimo, plėtros ir eksploatavimo reikalavimus visoms savivaldybės teritorijoje susidarančioms atliekoms tvarkyti, išskyrus įmonių atliekas, nurodytas gamtos išteklių naudojimo leidimuose, kurios perduodamos tvarkyti leidime nurodytoms atliekų tvarkymo įmonėms. Taisyklės yra privalomos visiems fiziniams ir juridiniams asmenims bei įmonėms, neturinčioms juridinių asmenų teisių visoje savivaldybės teritorijoje. Taisyklės detaliai nustato atliekų turėtojų – fizinių ir juridinių asmenų – teises, pareigas ir prievoles; vietos valdžios, atliekų turėtojų ir atliekų tvarkytojų santykius, funkcijas bei atsakomybę tvarkant atliekas; jose išdėstyti detalūs reikalavimai atliekų apskaitai, surinkimui, rūšiavimui, naudojimui ir šalinimui. Taisyklėse nustatomos atliekų susikaupimo normos atliekų turėtojams.

Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklės yra privalomos visiems savivaldybės teritorijoje esantiems atliekų turėtojams, fiziniams ir juridiniams asmenims, kurie privalo naudotis savivaldybės atliekų tvarkymo sistema.

Šiuo metu Molėtų rajone galiojančios taisyklės reglamentuoja įvairius atliekų tvarkymo aspektus savivaldybėje, tačiau jos neapima kuriamos regioninės atliekų tvarkymo sistemos elementų bei reikalavimų, todėl turi būti parengtos ir patvirtintos naujos Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklės, suderintos su regionine atliekų tvarkymo sistema.

2.2. Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos plėtojimo programa

Molėtų rajono savivaldybėje atliekų tvarkymo sistemos numatomą plėtrą reglamentuoja Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos plėtojimo programa, patvirtinta 2004 02 12 savivaldybės tarybos sprendimu Nr. B1-5. Joje numatoma:

	Atliekų surinkimo sistemos plėtojimas:

-	Konteinerinės atliekų surinkimo sistemos įdiegimas rajono centre.

-	Konteinerinės mišrių komunalinių atliekų surinkimo sistemos įdiegimas gyvenvietėse, kuriose gyvena virš 500 gyventojų.

-	Konteinerinės atliekų surinkimo sistemos įdiegimas gyvenvietėse, kuriuose gyvena virš 200 gyventojų.

-	Viešosios atliekų tvarkymo sistemos įdiegimas visoje savivaldybėje, apimant visas gyvenvietes ir kaimus.

	Antrinių žaliavų surinkimo ir jų paruošimo perdirbimui plėtojimas:

-	Antrinių žaliavų surinkimas, pastatant specialius konteinerius su atsidarančiu dugnu rajono centre ir miestuose/miesteliuose/ kaimuose, turinčiuose virš 500 gyventojų.

-	Antrinių žaliavų surinkimo atliekų turėtojų apvažiavimo būdu įdiegimas ir plėtojimas.

-	Antrinių žaliavų surinkimas iš įmonių, įstaigų ir organizacijų, aprūpinant jas specialiais konteineriais arba maišais antrinėms žaliavoms atskirai surinkti.

-	Surinktų antrinių žaliavų paruošimas perdirbimui (rūšiavimas, smulkinimas, plovimas, presavimas, pakavimas ir pan.).

	Dalyvavimas tarpsavivaldybinės kooperacijos procese – regioninio atliekų tvarkymo sistemos plėtojimo projekto įgyvendinimas:

-	Regioninio (tarpsavivaldybinio) komunalinių atliekų sąvartyno įrengimas Utenos apskrityje.

-	Molėtų miesto sąvartyno uždarymas ir jo rekultivavimas; šio sąvartyno uždarymo, rekultivavimo ir priežiūros po uždarymo kaštus įtraukiant į ES Sanglaudos fondo lėšomis finansuojamą regioninį projektą.

-	Seniūnijų sąvartynų rekultivavimas; rekultivavimo kaštus įtraukiant į ES Sanglaudos fondo lėšomis finansuojamą regioninį projektą.

-	Pavojingų atliekų surinkimo punkto ir stambiagabaričių atliekų surinkimo aikštelės įrengimas Molėtų mieste.

-	Biodegraduojamų atliekų kompostavimo aikštelės įrengimas šalia Molėtų miesto.

-	Atliekų surinkimo punktų įrengimas gyvenvietėse, kuriose gyvena virš 500 gyventojų.

-	Komunalinių atliekų surinkimo konteinerinių aikštelių įrengimas ir jų aprūpinimas konteineriais.

	Biodegraduojamų (organinių) atliekų atskiras surinkimas ir jų kompostavimas; visų pirma, medžių lapų ir šakų atskiras surinkimas ir jų kompostavimas.

	Buities pavojingų atliekų surinkimo organizavimas, išnaudojant tarpsavivaldybinės kooperacijos privalumus.

	Stambiagabaričių ir specifinių atliekų surinkimas ir jų tvarkymas.

	Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos reglamentavimas, organizavimas ir efektyvus jos administravimas.

	Atliekų tvarkytojų ir savivaldybės specialistų kvalifikacijos kėlimas.

	Nuolatinis visuomenės švietimas ir informavimas.

Pradėjus įgyvendinti regioninę atliekų tvarkymo sistemą, ši programa turi būti peržiūrėta ir turi būti parengtas bei Molėtų rajono savivaldybės tarybos patvirtintas atliekų tvarkymo planas, kuriame, suderinus su valstybine strategija atliekų tvarkymo srityje, regioniniu atliekų tvarkymo planu ir atsižvelgus į Molėtų rajono specifiką, nustatomos ilgalaikio ir trumpalaikio laikotarpio užduotys, reikalingos efektyviai savivaldybės ir regioninei komunalinių atliekų tvarkymo sistemos eksploatacijai užtikrinti.

Komunalinių atliekų tvarkymo esamos būklės apžvalga

3.1. Komunalinių atliekų tvarkymo esama organizacinė struktūra

Molėtų rajono savivaldybėje komunalinių atliekų tvarkymą, atliekų susidarymo normas ir tarifų tvirtinimo tvarką reglamentuoja savivaldybės tarybos patvirtintos atliekų tvarkymo taisyklės. Pagal taisykles, savivaldybė organizuoja ir plėtoja atliekų tvarkymo sistemą taip, kad visas atliekų tvarkymo išlaidas apmokėtų atliekų turėtojai pagal principą „teršėjas moka“. Savivaldybės taryba tvirtina tarifus atliekų turėtojams už atliekų surinkimą ir komunalinių atliekų susidarymo normas.

Atliekų surinkimo paslaugas savivaldybė yra pavedusi kaip privalomą užduotį savivaldybės įmonei UAB „Molėtų švara“. Įmonė detaliau aprašoma 3.3 skyriuje.

Molėtų rajono savivaldybės administracijoje atliekų tvarkymo užduotys sprendžiamos Statybos, komunalinio ūkio ir ekologijos reikalų skyriuje, už atliekų tvarkymą, tarp kitų rajono aplinkos apsaugos klausimų, jame yra atsakingas vienas specialistas – rajono ekologas.

3.2. Komunalinių atliekų susidarymas

Statistiniai duomenys apie atliekų susidarymą 2005 ir 2006 metais gauti iš Molėtų rajono savivaldybės. Šie duomenys pateikiami 8 lentelėje.

8 lentelė. Molėtų rajono savivaldybėje susidariusių komunalinių atliekų kiekis 2005-2007 metais, t.

2005 m.	2006 m.	2007 m.
Surinkta	5.601,2	5.754,9	6.671,5
Pašalinta sąvartyne	5.574,0	5.722,7	6.637,0

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės informacija, 2008 m.

9 lentelėje nurodytas atliekų kiekis apima tik mišrias komunalines atliekas, šalinamas sąvartyne, neįskaitant atskirai surinktų antrinių žaliavų, didžiųjų atliekų, statybos ir griovimo atliekų bei kitų atskirai surinktų atliekų:

9 lentelė. Mišrių komunalinių atliekų surinkimas ir susidarantis kiekis vienam gyventojui Molėtų rajono savivaldybėje 2005-2007 m.

Metai	Visas susidarančių mišrių komunalinių atliekų kiekis (t )	Susidarančių mišrių komunalinių atliekų kiekis vienam gyventojui per metus kg
2005	1.581	65
2006	2.879	122
2007	3.496	150

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės informacija, 2008 m.

Šie duomenys rodo, kad 2007 m. Molėtų rajone susidarė 3.496 t mišrių komunalinių atliekų, tai yra 150 kg vienam gyventojui per metus (kai visoje Utenos apskrityje vidutiniškai vienam gyventojui 2006 m. susidarė 240 kg atliekų per metus). 2005 ir 2006 metais susidaręs mišrių komunalinių atliekų kiekis yra dar mažesnis. Į šį skaičių yra įtrauktas ir mišrių komunalinių atliekų kiekis, kuris yra surenkamas iš rajono pramonės įmonių ir organizacijų. 9 lentelėje nurodytas pagal esamus duomenis vienam gyventojui susidarančių atliekų kiekis Molėtų rajone (kaip ir visame Utenos regione) yra gerokai mažesnis negu Lietuvos vidurkis.

Sąvartynuose atliekos 2005-2007 m. nebuvo sveriamos, todėl statistinei apskaitai pateikti duomenys, apskaičiuoti kubinius metrus pavertus tonomis, negali būti laikomi patikimais. Apie komunalinių atliekų susidarymą rajono įmonėse, įstaigose bei organizacijose duomenų nėra, kadangi jų atliekos dažniausiai surenkamos tais pačiais konteineriais ir tomis pačiomis transporto priemonėmis, kaip ir gyventojų komunalinės atliekos. Remiantis įvairių Lietuvoje vykdytų studijų ir apžvalgų išvadomis, įmonėse ir organizacijose kaimiškuose rajonuose susidaro apie 5 – 10 % nuo bendro komunalinių atliekų kiekio.

Kadangi esami Molėtų rajono duomenys apie susidarančius atliekų kiekius nepatikimi, šiame plane bus naudojamasi apskaičiuotomis atliekų susidarymo normomis. Utenos regiono atliekų tvarkymo plane, pereinant prie regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos ir siekiant suvienodinti komunalinių atliekų normas, siūloma prielaida, kad Molėtų mieste susidaro 325 kg asmeniui per metus, o rajono kaimo vietovėse – 195 kg asmeniui per metus. Šios prielaidos bus taikomos ir šio plano skaičiavimuose bei prognozėse. Pradėjus visas Molėtų rajone susidarančias komunalines atliekas šalinti regioniniame sąvartyne ir vykdyti tikslią atliekų apskaitą, šie kiekiai bus tikslinami.

3.3. Atliekas tvarkanti įmonė

Molėtų rajone komunalines atliekas iš gyventojų ir įmonių savivaldybei pavedus surenka savivaldybės įmonė UAB „Molėtų švara“. Sutartis su šia įmone pasirašyta 2004 m. kovo 1 d. ir galiojo iki 2007 metų pabaigos, tačiau, nei vienai iš šalių nepateikus prieštaravimų, sutarties galiojimas prasitęsė 2 metų laikotarpiui iki 2009 12 31.

3.4. Komunalinių atliekų surinkimas ir pervežimas

Atliekų laikymo, surinkimo ir pervežimo sistemos pobūdį lemia teritorijos gyventojų tankumas, geografija, išplanavimas ir ekonominė veikla.

Didžiojoje rajono dalyje paplitusi konteinerinė atliekų surinkimo sistema.

Molėtų rajone susidarančioms atliekoms bei antrinėms žaliavoms surinkti skirtų konteinerių skaičius didėja, 2008 m. metų pradžioje savivaldybės atliekų turėtojams aptarnauti naudojamų konteinerių skaičius sudaro apie 2550 konteinerių. Konteinerių talpa – nuo 0,24 m3 iki 1,1 m3. Dažniausiai naudojami kolektyviniai 1100 litrų talpos konteineriai, individualių namų valdose – 240 litrų. Kiek rečiau naudojami 750 litrų talpos kolektyviniai konteineriai. Rajone atliekas tvarkančios UAB „Molėtų švara“ naudojamų konteinerių skaičius pateiktas 10 lentelėje:

10 lentelė. Atliekų konteineriai, naudojami Molėtų rajone atliekų surinkimo paslaugoms teikti 2008 m.

Konteinerių talpa, m3	Bendras skaičius	Iš jų mišrioms buitinėms atliekoms:	Antrinėms žaliavoms

Gyventojams rajono seniūnijose	Gyventojams Molėtų mieste	Įmonėms ir įstaigoms	Popieriui	Plastmasei	Stiklui
1,1	316	89	102	92	11	11	11
0,75	241	56	20	165
0,24	1991	1534	361	96
Viso	2548	1679	483	353	11	11	11

Šaltinis: UAB „Molėtų švara“, 2008 01 01 duomenys.

Visos 5 UAB „Molėtų švara“ naudojamos transporto priemonės yra 10-20 metų senumo. Naudojamos dvi rusiškos ir trys Europos šalyse pagamintos atliekas surenkančios transporto priemonės, kurios paprastai perkamos naudotos (5-10 metų). Visoms transporto priemonėms yra atliktas kapitalinis remontas ir nuolat vykdoma jų priežiūra.

Visos atliekos iš aptarnaujamų teritorijų vežamos tiesiai į sąvartyną.

3.5. Viešųjų komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų teikimo lygis

Kaip buvo minėta, viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos šiuo metu teikiamos ne visiems rajono gyventojams. Mažesnėse gyvenvietėse ir kaimo vietovėse atliekų surinkimo sutartis yra sudarę tik dalis gyventojų. Molėtų mieste paslauga taip pat nėra teikiama šimtu procentų. Nors aptarnaujami visi daugiabučių namų gyventojai, dalis individualių namų gyventojų nėra sudarę sutarčių su atliekas surenkančia įmone. Savo atliekas jie tvarko patys įvairiais būdais, tarp jų neteisėtai šalindami kolektyviniuose konteineriuose, degindami kiemuose, kompostuodami, užkasdami bei neteisėtai šalindami sąvartynuose bei šiukšlynuose.

Šioje lentelėje pateikiami iš Molėtų rajono savivaldybės gauti duomenys apie gyventojus, sudariusius aptarnavimo sutartis.

11 lentelė. Atliekų surinkimo paslaugų teikimo lygis Molėtų rajone 2007 m.

Savivaldybė	Bendras gyventojų skaičius	Aptarnaujamų gyventojų skaičius	Aptarnaujamų gyventojų dalis, %

Iš viso	Miestų vietovėse	Kaimų vietovėse
Molėtų rajone	23.349	11.347	48	84	32
Utenos regione	172.803	102.157	59	79	32

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės duomenys, 2007; Utenos apskrities savivaldybių duomenys, 2007.

Pagal Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano nuostatas atliekų surinkimo paslauga nuo 2009 m. turi būti teikiama 95 % ar daugiau asmenų, kuriems komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos teikėjui priskirtoje teritorijoje nuosavybės teise priklauso ar kurie kitu pagrindu teisėtai valdo ar naudoja nekilnojamojo turto objektus (išskyrus žemės sklypus be pastatų).

Molėtų rajone šiuo metu aptarnaujama tik pusė visų rajono gyventojų, taigi šios paslaugos teikimą būtina plėsti.

3.6. Atliekų perdirbimo ir antrinio naudojimo sistemos bei įrenginiai

Antrinių žaliavų perdirbimo ir naudojimo lygį lemia šių medžiagų surinkimo ir atskyrimo sąlygos. Atskiro antrinių žaliavų surinkimo užduotį Molėtų rajono savivaldybė yra taip pat pavedusi UAB „Molėtų švara“, tačiau rajone antrinių žaliavų atskirai surenkama labai nedaug.

Antrinės žaliavos renkamos stiklo, popieriaus, plastmasės konteineriais, statomais konteinerių aikštelėse tarp gyvenamųjų namų, netoli prekybos centrų, kitose prieinamose žmonių susibūrimo vietose. Didžioji dalis konteinerių, kaip ir surenkamų antrinių žaliavų yra Molėtų m. Antrinėms žaliavoms (popieriui, stiklui, plastmasei) surinkti naudojami 1,1 m3 talpos ir varpo formos 1,8 m3 talpos konteineriai. UAB „Molėtų švara“ duomenimis, 2007 m. antrinės žaliavos iš rajono atliekų turėtojų buvo surenkamos 12 lentelėje nurodytomis priemonėmis.

12 lentelė. Antrinių žaliavų surinkimo konteinerių skaičius 2007 m.

Stiklas	Popierius	Plastmasė
Molėtų rajone	11	11	11
Iš viso Utenos regione	306	154	359

Šaltinis: Atliekų tvarkytojų duomenys, 2007.

Popieriaus ir kartono antrinės žaliavos Molėtų rajone faktiškai nerenkamos, kiek didesni kiekiai surenkami tik plastmasės bei stiklo antrinių žaliavų. Surenkamų antrinių žaliavų bei atskirtų nuo mišrių buitinių atliekų specifinių atliekų surenkami kiekiai savivaldybės duomenimis pateikiami 13 lentelėje:

13 lentelė. Atskirai surenkami antrinių žaliavų ir specifinių atliekų kiekiai Molėtų rajono savivaldybėje 2005-2007 m., t

Metai	Statybos ir griovimo atliekos	Buities pavojingos atliekos	Didžiosios atliekos	Biodegraduojamos atliekos	Gatvių valymo atliekos	Antrinės žaliavos	Iš viso

Stiklas	Popierius	Plastmasė

2005 m.	3269	0,3	7	33	684	10	1,9	15	4.020,2
2006 m.	2039	0,3	9	21,9	806	12	1,9	18	2.908,1
2007 m.	2276	0,302	-	54	811	13	2,2	19	3.175,5

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės duomenys, 2008 m.

Palyginti su tais kiekiais, kuriuos galima būtų atskirti iš mišrių komunalinių atliekų srauto, surenkama labai mažai antrinių žaliavų. Iš 14 lentelėje pateikto jų procentinės dalies nuo bendro komunalinių atliekų kiekio kitimo matome, kad per paskutiniuosius trejus metus antrinių žaliavų surinkimas rajone faktiškai nedidėjo:

14 lentelė. Antrinių žaliavų surinkimas (tonomis) ir dalis nuo bendro komunalinių atliekų kiekio 2006 m.

Metai	Stiklas	Popierius	Plastikas

Kiekis, t	% nuo viso atliekų kiekio	Kiekis, t	% nuo viso atliekų kiekio	Kiekis, t	% nuo viso atliekų kiekio
2005	10	0,2	1,9	0,0	15	0,2
2006	12	0,2	1,9	0,0	18	0,3
2007	13	0,2	2,2	0,0	19	0,3

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės duomenys, 2008 m.

Nuo 2007 m. spalio mėn. Molėtų mieste eksploatuojama Molėtų atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelė, įrengta kaip regioninės atliekų tvarkymo infrastruktūros dalis. Šioje aikštelėje iš gyventojų priimamos antrinės žaliavos bei specifinės atliekos (didžiosios, statybos ir griovimo, buities pavojingos, elektros ir elektroninės įrangos atliekos, naudotos padangos). Aikštelę eksploatuoja UAB „Utenos regioninis atliekų tvarkymo centras“.

Statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės Molėtų rajone nėra. Rajone nuo 1988 m. iki 2007 m. veikė Luokesos statybinių atliekų sąvartynas, kuris dabar uždarytas ir sutvarkytas. Jame yra sukaupta apie 35.000 t statybinių atliekų. Nuo 2008 m. statybos ir griovimo atliekos iš Molėtų rajono yra vežamos į regioninį Mockėnų sąvartyną, kur tokių atliekų tvarkymui skirta dalis sąvartyno teritorijos. Statybinės atliekos iš gyventojų priimamos Molėtų atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėje.

Komunalinės biologiškai skaidžios (žaliosios bei virtuvės (maisto)) atliekos Molėtų rajone nerenkamos ir netvarkomos, nėra įrengta tokių atliekų tvarkymo įrenginių. Dalis biologiškai skaidžių atliekų kaimo vietovėse yra kompostuojamos gyventojų „namų sąlygomis“, tačiau duomenų apie taip tvarkomų atliekų kiekius nėra.

Šiuo metu yra statomos dvi regioninės žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės: regioniniame Mockėnų sąvartyne Utenos rajone bei Karlų kompostavimo aikštelė Visagino savivaldybės teritorijoje. Pradėjus joms veikti, biologiškai skaidžios žaliosios atliekos iš gyventojų bus priimamos Molėtų atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėje.

Buities pavojingos atliekos iš gyventojų priimamos Molėtų atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėje ir toliau perduodamos tokių atliekų perdirbėjams ir tvarkytojams.

Remiantis Lietuvos respublikos teisės aktais, reglamentuojančiais pakuočių ir pakuočių atliekų, elektros ir elektroninės įrangos (EEĮ) atliekų bei netinkamų naudojimui transporto priemonių tvarkymą, šių atliekų atskirą surinkimą ir tvarkymą organizuoja jų gamintojai bei importuotojai. Molėtų rajono savivaldybė yra pasirašiusi sutartį (nuo 2006-12-01 iki 2008-12-31) su UAB „EMP Recycling“ dėl baterijų ir elektros bei elektroninės įrangos atliekų surinkimo iš Molėtų rajono savivaldybės teritorijos ir jų išvežimo. Kitoms pagal Gamintojo atsakomybės principą tvarkomoms atliekoms tvarkyti papildančių sistemų savivaldybėje nėra įdiegta.

3.7. Atliekų tvarkymo sąnaudos ir tarifai

Tarifai (įmokos už komunalinių atliekų tvarkymą) gyventojams nustatomi pagal fiksuotus, teoriškai apskaičiuotus atliekų tūrius bei fiksuotą buitinių atliekų tankį (t/m3), kuriuos tvirtina Molėtų rajono savivaldybės taryba pagal rajono atliekų tvarkymo taisykles. Savivaldybė atliekų susidarymo normas nustato atskirai miesto ir kaimo gyventojams, atsižvelgia ir į gyvenamąjį būstą (individualus ar daugiabutis namas).

Tarifai nustatomi atsižvelgiant į naudojamo konteinerio tipą – individualus (mažos talpos) ar kolektyvinis (didelės talpos) konteineris naudojamas. Dabar galiojantys tarifai patvirtinti 2007 m liepos 5 d. Molėtų rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. B1-138.

Gyventojų atliekų susikaupimo normos ir tarifai už 1 m3 atliekų tvarkymą yra pateikti 15 lentelėje.

15 lentelė. Atliekų susidarymo normos ir tarifai gyventojams.

Savivaldybė	Vietovė	Norma vienam gyventojui, m3/metus	Tarifas, Lt/m3

Daug. namai	Ind. namai

Molėtų rajonas	Molėtų m.	1,2	1,5	23,80 Lt/m3 – kolektyviniai konteineriai; 29,75 Lt/m3 – individualūs konteineriai

Gyvenvietės (Gyventojų >500)	0,8	0,8	23,80 Lt/m3; 29,75 Lt/m3

Kaimo gyvenvietės (Gyventojų >200)	0,6	0,6	23,80 Lt/m3; 29,75 Lt/m3

Kaimo gyvenvietės (Gyventojų <200)	0,5	0,5	23,80 Lt/m3; 29,75 Lt/m3

Šaltinis: Molėtų rajono savivaldybės informacija, 2007.

Kaip ir gyventojams, atliekų susikaupimo normos rajono įstaigoms, įmonėms ir organizacijoms nustatytos Molėtų rajono atliekų tvarkymo taisyklėse. Šios normos skaičiuojamos atsižvelgiant į dirbančiųjų ar lankytojų, pacientų, moksleivių ir pan. skaičių ir į įstaigos ar organizacijos plotą.

Metinė komunalinių atliekų susikaupimo norma sodų ir garažų bendrijoms rajone sudaro 0,3 m3 kiekvienai sodo ar garažo valdai.

Molėtų rajono savivaldybėje patvirtinti tarifai už 1 m3 atliekų tvarkymą įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms yra tokie patys kaip ir gyventojams, įmonės moka už faktinį išvežtų atliekų kiekį.

Visos atliekos iš Molėtų rajono šalinamos regioniniame Mockėnų sąvartyne. Sąvartyną eksploatuojanti UAB „Utenos regioninis atliekų tvarkymo centras“ yra nustačiusi užmokestį už atliekų šalinimą sąvartyne, kuris sudaro 3.65 Lt už m3 šalinamų mišrių komunalinių atliekų ir 4.31 Lt už m3 šalinamų atliekų, sumaišytų su pramoninėmis.

3.8. Atliekų šalinimas

Visi Molėtų rajone esantys sąvartynai yra uždaryti. Detalesnis sąvartynų aprašymas pateikiamas kitame skyriuje.

Visos Molėtų rajone surenkamos komunalinės atliekos, išskyrus nedidelius antrinių žaliavų kiekius (nurodytus 3.6 skyriuje), perduodamus perdirbėjams, yra šalinamos regioniniame Mockėnų sąvartyne (t.y., šalinamos visos mišrios komunalinės atliekos, kurių kiekiai nurodyti 9 lentelėje). Komunalinės atliekos pervežamos tiesiogiai – ta pačia transporto priemone, kuria yra surenkamos iš atliekų turėtojų. Tai kol kas vienintelis naudojamas mišrių komunalinių atliekų tvarkymo būdas.

3.9. Duomenys apie komunalinių atliekų sąvartynus bei šiukšlynus

Visos Molėtų rajone surenkamos atliekos vežamos į regioninį Mockėnų sąvartyną.

Šiuo metu UAB „Utenos regioninis atliekų tvarkymo centras“ vykdo viso Utenos regiono sąvartynų uždarymo programą, pagal kurią iki 2009 metų bus uždaryti ir rekultivuoti visi 23 Molėtų rajone esantys sąvartynai.

Didžiausias sąvartynas Molėtų rajone – rajoninis Stacijavos sąvartynas, įrengtas 1983 m. Šis sąvartynas yra už 2,5 km į šiaurę nuo Molėtų miesto centro, už 1,2 km į vakarus nuo Stacijavos gyvenvietės ir už 0,5 km į rytus nuo Kampų (artimiausia sąvartynui gyvenvietė). Sąvartynas yra už 1,8 km į šiaurę nuo Molėtų vandenvietės. Bendras sąvartyno plotas yra 5,6 ha, atliekomis užimtas – 4,6 ha. Sąvartyno teritorija, išskyrus dalį vakarinės pusės, šiuo metu yra aptverta. Jame sukauptos labai įvairios atliekos, tačiau didžiąją dalį sudaro mišrios komunalinės atliekos. Iš viso sąvartyne yra sukaupta apie 108 000 t atliekų. Sąvartyne įrengtas izoliacinis molio pagrindas (0,3 m storio molio sluoksnis). Pagal projektą buvo filtrato surinkimo sistema, tačiau vėliau filtrato surinkimo šulinys užpiltas atliekomis.

Nuo regioninio Mockėnų sąvartyno eksploatacijos pradžios Stacijavos sąvartynas yra uždaromas ir bus rekultivuotas iki 2009 m.

Didžiosios dalies kitų rajono sąvartynų plotas svyruoja nuo 0,4 iki 4,3 ha. Visuose šios kategorijos sąvartynuose sukaupta apie 150 tūkst. m3 atliekų. Tokių sąvartynų pavojingumas priklauso nuo atliekų kaupo storio, gamtinės aplinkos, kurioje sąvartynas įrengtas, ypatumų, sukauptų atliekų kokybinės sudėties, sąvartyno eksploatacinės priežiūros bei taikomų techninių ypatumų. Šiuose sąvartynuose buvo apsiribojama atliekų sustumdymu, nežymiu sutankinimu ar užpylimu vietiniu nebūtinai molingu gruntu.

Be šių sąvartynų rajone yra nemažai šiukšlynų – buvę smėlio karjerai, pamiškės ir pakelės – kur atliekos suvežamos be jokios kontrolės. Daugumoje tokių vietų pašalintų atliekų kaupo plotai svyruoja nuo 0,08-0,1 iki 1-1,5 ha, o pašalintų atliekų kiekis dažniausiai neviršija 1000 m3. Atliekų sluoksnio storis čia svyruoja nuo 0,1 iki 2-2,5 m. Jie nėra nei aptverti, nei apjuosti apsauginiais pylimais, jokios techninės įrangos šiuose sąvartynuose nėra.

Komunalinių atliekų susidarymo prognozės planuojamu laikotarpiu (2008-2018 m.)

Remiantis Statistikos departamento duomenimis, gyventojų skaičius per artimiausius 10 metų Molėtų mieste keisis nežymiai, o Molėtų rajono kaimo gyvenvietėse mažės – 0,7-0,3 procento.

16 lentelė. Prognozinis gyventojų skaičiaus kitimas Molėtų rajone 2008 – 2018 metais.

Metai	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Miestas	6.971	6.943	6.915	6.895	6.881	6.881	6.881	6.888	6.895	6.908	6.922
Kaimas	16.378	16.263	16.166	16.085	16.005	15.941	15.877	15.813	15.766	15.718	15.671
Viso rajone	23.349	23.206	23.081	22.980	22.885	22.821	22.758	22.701	22.660	22.627	22.594

Atliekų kiekis priklausys nuo gyventojų skaičiaus kitimo ir vartojimo augimo. Todėl skaičiuojant atliekų susidarymo prognozę, naudojami trys augimo scenarijai:

	lėto augimo scenarijus: vidutinis metinis vartojimo augimas 1 %;

	vidutinio augimo scenarijus: vidutinis metinis vartojimo augimas 3 %;

	spartaus augimo scenarijus: vidutinis metinis vartojimo augimas 5 %;

Tolesnėse lentelėse yra paskaičiuotas atliekų kiekis kg/m., tenkantis vienam gyventojui kaime ir mieste pagal skirtingus augimo scenarijus.

17 lentelė. Atliekų susidarymo normos augimas vienam gyventojui (kg/metus), esant lėto augimo scenarijui

2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Molėtų rajonas	Miestas	325,00	328,25	331,53	334,85	338,20	341,58	344,99	348,44	351,93	355,45	359,00
Kaimas	195,00	196,95	198,92	200,91	202,92	204,95	207,00	209,07	211,16	213,27	215,40

18 lentelė. Atliekų susidarymo normos augimas vienam gyventojui (kg/metus), esant vidutinio augimo scenarijui

Metai	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Molėtų rajonas	Miestas	325,00	334,75	344,79	355,14	365,79	376,76	388,07	399,71	411,70	424,05	436,77
Kaimas	195,00	200,85	206,88	213,08	219,47	226,06	232,84	239,83	247,02	254,43	262,06

19 lentelė. Atliekų susidarymo normos augimas vienam gyventojui (kg/metus), esant spartaus augimo scenarijui

Metai	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Molėtų rajonas	Miestas	325,00	341,25	358,31	376,23	395,04	414,79	435,53	457,31	480,17	504,18	529,39
Kaimas	195,00	204,75	214,99	225,74	237,02	248,87	261,32	274,38	288,10	302,51	317,63

Atsižvelgiant į BVP augimo lėtėjimą, taikoma prielaida, kad atliekų susidarymas vienam gyventojui didės 3 % (vidutinis augimo scenarijus).

20 lentelė. Prognoziniai komunalinių atliekų susidarymo Molėtų rajone kiekiai (tonomis per metus).

Metai	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Miestas	2.266	2.324	2.384	2.449	2.517	2.592	2.670	2.753	2.838	2.930	3.023
Kaimas	3.194	3.266	3.344	3.427	3.513	3.603	3.697	3.792	3.894	3.999	4.107
Viso rajone	5.459	5.591	5.729	5.876	6.030	6.196	6.367	6.545	6.733	6.929	7.130

Remiantis aukščiau pateikta informacija apie komunalinių atliekų sudėtį, 21 lentelėje pateikiami prognoziniai atskirų komunalinių atliekų frakcijų susidarymo kiekiai Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje:

21 lentelė. Atliekų susidarymas pagal frakcijas Molėtų rajone (tonos per metus)

2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018
Plastikai	384,7	478,0	489,8	502,4	515,5	529,8	544,4	559,6	575,7	592,4	609,6
Popierius/kartonas	598,4	743,6	761,9	781,5	801,9	824,1	846,8	870,5	895,5	921,5	948,3
Stiklas	384,7	478,0	489,8	502,4	515,5	529,8	544,4	559,6	575,7	592,4	609,6
Metalas	128,2	159,3	163,3	167,5	171,8	176,6	181,5	186,5	191,9	197,5	203,2
Tekstilė	171,0	212,4	217,7	223,3	229,1	235,4	241,9	248,7	255,9	263,3	271,0
Biodegraduojamos atliekos	1.795,3	2.230,7	2.285,7	2.344,5	2.405,8	2.472,2	2.540,4	2.611,6	2.686,5	2.764,6	2.845,0
Kombinuota pakuotė	85,5	106,2	108,8	111,6	114,6	117,7	121,0	124,4	127,9	131,6	135,5
Statybos ir griovimo atliekos	171,0	212,4	217,7	223,3	229,1	235,4	241,9	248,7	255,9	263,3	271,0
Pavojingos atliekos	85,5	106,2	108,8	111,6	114,6	117,7	121,0	124,4	127,9	131,6	135,5
Kitos atliekos	470,2	584,2	598,6	614,0	630,1	647,5	665,3	684,0	703,6	724,1	745,1

Molėtų rajono savivaldybės trumpalaikio komunalinių atliekų tvarkymo plano 2008-2011 metais tikslai, uždaviniai ir įgyvendinimo priemonės

5.1. Bendrieji atliekų tvarkymo principai Molėtų rajone

ES nuostatos atliekų tvarkymo srityje perkeltos į Lietuvos Respublikos teisės aktus. Pagrindiniai atliekų tvarkymo principai nustatomi LR Atliekų tvarkymo įstatyme (Žin., 2002, Nr. 72-3016; 2004, Nr. 73-2544; 2005, Nr. 84-3111), kituose teisės aktuose, reglamentuojančiuose atliekų tvarkymą, ir Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane 2007-2013 metams.

Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo plane ir eksploatuojant Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, laikomasi šiuose dokumentuose bei Utenos regiono atliekų tvarkymo plane, patvirtintame Utenos regiono plėtros tarybos 2007 m. gruodžio 11 d. sprendimu Nr. 153-10, nustatytų pagrindinių principų:

	Regioninis principas;

	Principas „teršėjas moka“;

	„Visų sąnaudų padengimo“ principas;

	Solidarumo principas;

	Artimumo ir pakankamumo principai;

	Visuotinumo principas;

	Gamintojo atsakomybės principas.

Regioninis principas – siekiant didinti atliekų tvarkymo sistemos efektyvumą, Utenos apskrities savivaldybės kartu su Utenos apskrities viršininko administracija kuria regioninę atliekų tvarkymo sistemą. Utenos apskrityje šio principo įgyvendinimui yra įkurtas UAB „Utenos regioninis atliekų tvarkymo centras“ (toliau – Centras). Regioninis principas Utenos apskrityje įgyvendinamas, pasinaudojant Sanglaudos fondo ir valstybės lėšomis įrengiant regioninį Mockėnų sąvartyną, pilnai atitinkantį ES ir LR aplinkosauginius reikalavimus, kiekvienoje apskrities savivaldybėje įrengiant atliekų priėmimo punktus, o Visagino ir Utenos savivaldybėse – kompostavimo aikšteles. Galimi kiti lėšų šaltiniai: savivaldybių biudžeto bei Centro paskolos lėšos. Regioninius atliekų tvarkymo įrenginius projekte „Utenos regiono atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ numatytu laikotarpiu eksploatuoja Centras, įskaitant uždaromų Utenos regiono sąvartynų priežiūrą bei monitoringą. Centras rengia visus dokumentus, reikalingus regioninei komunalinių atliekų tvarkymo sistemai eksploatuoti bei plėtoti, koordinuoja savivaldybių planus dėl naujų atliekų tvarkymo įrenginių projektavimo ir statybos Utenos apskrityje. Centras, būdamas tarpsavivaldybinė įmonė, taip pat yra atsakingas už visuomenės informavimą ir švietimą regioniniu mastu. Utenos apskrities savivaldybės organizuoja mišrių komunalinių atliekų surinkimą savo teritorijose ir surinktų atliekų pervežimą į regioninį sąvartyną, antrinių žaliavų surinkimą, kitų atliekų tvarkymo planuose numatytų atskirai surinkti atliekų surinkimą ir tvarkymą. Utenos regiono savivaldybės savo rajonų teritorijoje taip pat stato kitus atliekų tvarkymo įrenginius, reikalingus savivaldybės atliekų tvarkymo plane numatytų užduočių įvykdymui. Savivaldybės rengia ir tvirtina savivaldybių atliekų tvarkymo planus bei taisykles, tvirtina komunalinių atliekų tvarkymo įkainius, vykdo komunalinių ir kitų atskirų atliekų srautų iš bendro komunalinių atliekų srauto tvarkymo operatorių parinkimą bei jų (operatorių) priežiūrą, vykdo visuomenės informavimą bei švietimą savo teritorijose. Įgyvendinant regioninį principą, savivaldybės gali kai kurias savo funkcijas (valstybinių užduočių komunalinių atliekų surinkimui vykdymas, konkursų komunalinių atliekų tvarkytojų paslaugoms pirkti organizavimas, visuomenės švietimo ir informavimo savivaldybių teritorijoje organizavimas, kitos savivaldybių funkcijos) perduoti Centrui. Kuriamos Utenos regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos pagrindiniai dalyviai yra:

	Savivaldybės;

	Utenos apskrities viršininko administracija;

	UAB „Utenos RATC“;

	Komunalinių atliekų tvarkytojai;

	Komunalinių atliekų turėtojai.

Aukščiau išvardintų sistemos dalyvių funkcijos apibrėžiamos šio plano tolesniuose skyriuose.

Principas „teršėjas moka“ – atliekų tvarkymo išlaidas turi apmokėti atliekų turėtojas ir (arba) medžiagų ir gaminių, dėl kurių naudojimo susidaro atliekos, gamintojas arba importuotojas. Vadovaujantis Gamintojo atsakomybės principu, šių gaminių gamintojai ir importuotojai turi prisiimti pilną atsakomybę už jų į vidaus rinką išleistų gaminių ir pakuočių poveikį aplinkai viso būvio ciklo metu nuo gamybos iki saugaus atliekų sutvarkymo, įskaitant gaminių ir pakuočių atliekų surinkimo, perdirbimo, naudojimo ir šalinimo sistemos organizavimą ir (ar) finansavimą, Vyriausybės nustatytų gaminių ir pakuočių atliekų tvarkymo užduočių įgyvendinimą, informacijos apie gaminius ir pakuotes ir jų atliekų tvarkymą teikimą šių gaminių naudotojams ir atliekų tvarkytojams.

„Visų sąnaudų padengimo“ principas – mokėjimai už komunalinių atliekų tvarkymą turi padengti visas tiesiogines ir netiesiogines atliekų tvarkymo sąnaudas, įskaitant sistemos administravimo ir atliekų šalinimo įrenginių uždarymo ir priežiūros po uždarymo sąnaudas. Visos gyventojų išlaidos komunalinių (buitinių) atliekų tvarkymui neturėtų viršyti 1 % nuo jų vidutinių (disponuojamų) pajamų.

Solidarumo principas – vienos tonos komunalinių atliekų tvarkymo (šalinimo) išlaidos turi būti vienodos, nepriklausomai nuo to, kokioje Utenos regiono vietoje yra atliekų turėtojas. Šio principo įgyvendinimui yra taikomas „sąvartyno vartų mokesčio“ išlyginimas, tai yra, toliau nutolusių nuo regioninio sąvartyno savivaldybių atliekų surinkėjai moka mažesnį „sąvartyno vartų“ mokestį.

Artimumo ir pakankamumo principai – atliekų tvarkymo sistemos veiksmingumas tiesiogiai priklauso nuo artimumo ir pakankamumo principų taikymo. Vadovaujantis šiais principais, netinkančios perdirbti ar kitaip naudoti atliekos turi būti šalinamos artimiausiame tinkamai įrengtame atliekų šalinimo įrenginyje. Šie principai taikomi tik šalinant atliekas, bet ne jas naudojant.

Visuotinumo principas – viešoji komunalinių atliekų tvarkymo paslauga turi būti pasiūloma ir teikiama visiems atliekų turėtojams, išskyrus įstatymų numatytas išimtis.

Gamintojų atsakomybės principas – atliekų tvarkymo sistema turi remtis gamintojo atsakomybės už gaminio poveikį aplinkai principu, nes gamintojas, priimdamas svarbius sprendimus gaminio ir technologinio proceso projektavimo ir gamybos organizavimo stadijose, turi didžiausią įtaką šio poveikio formavimui.

Molėtų rajono savivaldybė, planuodama savo veiksmus komunalinių atliekų tvarkymo srityje, atliekų tvarkymo plane nustatydama užduotis, laikosi šių atliekų tvarkymo prioritetų (svarbos mažėjimo tvarka):

	prevencija;

	pakartotinis naudojimas;

	perdirbimas;

	atliekų naudojimas energijai gauti;

	šalinimas.

5.2. Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo plano tikslai ir uždaviniai

Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo plano tikslai:

	Suderinti Molėtų rajono savivaldybės veiksmus organizuojant komunalinių atliekų tvarkymo sistemą su Utenos regionine atliekų tvarkymo sistema, užtikrinant darnų šių sistemų funkcionavimą;

	Teikti Molėtų rajone tinkamas, saugias aplinkai ir žmonėms, ekonomiškas atliekų tvarkymo paslaugas, atitinkančias valstybės teisės aktų reikalavimus, standartus ir strateginius tikslus, kurie nustatyti vadovaujantis ES direktyvomis ir reglamentais;

	Pagerinti komunalinių atliekų tvarkymo sistemos efektyvumą ir teikti atliekų tvarkymo paslaugas visiems gyventojams už priimtiną mokestį, laikantis principo, kad visiems gyventojams mokestis už tą patį tvarkomų atliekų kiekį ir tokią pačią teikiamos paslaugos kokybę turi būti vienodas.

Molėtų rajono atliekų tvarkymo plano užduotys nustatomos, remiantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu, Atliekų tvarkymo įstatymo nuostatomis, Finansiniu memorandumu dėl investicinio projekto „Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ ir Utenos regiono atliekų tvarkymo planu.

Šiems uždaviniams pasiekti įgyvendinamos užduotys pateiktos žemiau esančiuose skyriuose. Pagal įgyvendinimo laikotarpį užduotys yra skirstomos į trumpojo laikotarpio (2008-2011 metai) ir ilgojo laikotarpio (2012-2018 metai) užduotis. Skirtingai nuo bendrųjų tikslų ir principų, atliekų tvarkymo užduotys yra konkretus siektino tikslo apibrėžimas, t.y. kiekybiškai išreikštas ir laike apibrėžtas siektinas rezultatas.

5.3. Regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo užduotys

5.3.1. Molėtų rajono savivaldybės uždaviniai, kuriant regioninės atliekų tvarkymo sistemos infrastruktūrą

Už regioninės infrastruktūros (regioninio sąvartyno, atliekų priėmimo aikštelių bei kompostavimo aikštelių), numatytos investiciniame projekte „Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“, įrengimą ir eksploatavimą atsakingas Centras. Centras projekte „Utenos regiono atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ numatytą laikotarpį taip pat atsakingas už netinkančių eksploatuoti regiono sąvartynų ir šiukšlynų uždarymą, rekultivavimą ir priežiūrą po uždarymo.

Įgyvendinant investicinį projektą 2007 metais Molėtų rajone (Molėtų mieste) įrengta atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelė, kurią nuo 2007 m. spalio mėn. eksploatuoja Centras.

Tačiau vien regioninės infrastruktūros (įrenginių), diegiamos panaudojant Sanglaudos fondo lėšas, gali neužtekti, kad būtų įgyvendintos VSATP užduotys. Kai kurių atliekų (žaliųjų atliekų, virtuvės ir maisto atliekų, statybos ir griovimo atliekų bei kitų atliekų) surinkimui ir šalinimui ar perdirbimui, Molėtų rajono savivaldybė turi pagal galimybes su Centro pagalba įsirengti šių atliekų šalinimo ar perdirbimo įrenginius savivaldybės teritorijoje, leisiančius nuo 2011 metų pradėti vykdyti papildomą atliekų surinkimą bei šalinimą ar perdirbimą. Tokių įrenginių įrengimo koordinavimą Molėtų rajono savivaldybei rekomenduojama pavesti Centrui. Taip pat Savivaldybė turėtų priimti sprendimą dėl tokių aikštelių ar įrenginių projektavimo, statybos, bei jų eksploatacijos pavedimo Centrui.

22 lentelė. Regioninės infrastruktūros sukūrimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Išnagrinėti statybos ir griovimo bei žaliųjų atliekų atskiro surinkimo galimybes	Savivaldybė/Centras	2008 m.
Sprendimo dėl statybinių atliekų tvarkymo aikštelės įrengimo savivaldybėje priėmimas	Savivaldybė/Centras	Iki 2009 metų pabaigos
Sprendimo dėl statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės bei savivaldybės kompostavimo aikštelės įrengimo ir statybos koordinavimo bei eksploatacijos pavedimo Centrui priėmimas	Savivaldybė/Centras	Iki 2009 metų pabaigos
Statybos ir griovimo aikštelės įrengimas savivaldybėje	Savivaldybė/Centras	2010 metai
Savivaldybės statybinių atliekų tvarkymo aikštelės eksploatacija	Konkurso būdu parinktas operatorius/-iai	Nuo 2011 metų
Kompostavimo aikštelės savivaldybėje projektavimas ir įrengimas	Savivaldybė/Centras	2010 metai
Savivaldybės žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės eksploatacija	Konkurso būdu parinktas operatorius/-iai	Nuo 2011 metų
Sprendimo dėl deginimo įrenginio statybos priėmimas	Savivaldybė su kitomis Utenos regiono savivaldybėmis/ Centras	Iki 2011 metų
Komunalinių atliekų deginimo įrenginio statyba, jei bus priimtas teigiamas sprendimas	Savivaldybė su kitomis Utenos regiono savivaldybėmis/ Centras	Nuo 2011 metų

5.3.2. Molėtų rajono savivaldybės uždaviniai, kuriant regioninės atliekų tvarkymo sistemos organizacinę struktūrą

Regioninės sistemos veikimui užtikrinti nepakanka vien infrastruktūros sukūrimo (atliekų tvarkymo įrenginių įrengimo). Taip pat būtina parengti teisinę sistemą, reglamentuojančią komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administravimą. Tokiu būdu iki 2008 metų vidurio turi būti parengtos Molėtų rajono atliekų tvarkymo taisyklės, kuriose turi atsispindėti savivaldybėje naudojamos ne tik savivaldybės, bet ir regioninės infrastruktūros priemonės (regioninis sąvartynas, APLSA, kompostavimo aikštelė ir kitos priemonės), bendradarbiavimas su kitomis regiono savivaldybėmis ir su Centru, vykdant kitas valstybines užduotis atliekų tvarkymo srityje.

Molėtų rajono savivaldybė, priimdama sprendimus komunalinių atliekų tvarkymo srityje, negali neatsižvelgti į kitų savivaldybių veiksmus šioje srityje, nes kiekvienos savivaldybės veiksmai turės įtakos regioninei sistemai, o tuo pačiu ir kitoms savivaldybėms. Savivaldybė, rengdama atliekų tvarkymą reglamentuojančius dokumentus, turi atsižvelgti į regiono savivaldybių ir Centro bendradarbiavimą bei numatomus veiksmus eksploatuojant regioninę sistemą.

Centras, veikdamas pagal patvirtintus įstatus, trumpalaikiu atliekų tvarkymo plano laikotarpiu (2008 – 2011) vykdo:

•	Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo įrenginių projektavimo, statybos ir statybos priežiūros veiklą;

•	Parengia teisinius dokumentus (atliekų tvarkymo taisyklių projektą, pritaikytą visoms savivaldybėms, kitus dokumentus);

•	Eksploatuoja regioninius atliekų tvarkymo įrenginius;

•	Organizuoja regiono sąvartynų uždarymo projektavimo darbus;

•	Organizuoja sąvartynų (šiukšlynų) uždarymą, priežiūrą po uždarymo (šienavimas, filtrato išvežimas ir t.t.) bei monitoringą;

•	Vykdo visuomenės informavimo ir švietimo programą visame Utenos regione;

•	Koordinuoja savivaldybių veiksmus dėl naujų regioninių atliekų tvarkymo įrenginių planavimo, projektavimo ir statybos;

•	Kaupia informaciją apie atliekų tvarkymą Utenos regione ir teikia ataskaitas Utenos apskrities viršininko administracijai ir savivaldybėms;

•	Vykdo kitas Steigėjų nustatytas privalomas užduotis ir funkcijas;

	Teikia paramą savivaldybėms sprendžiant atliekų tvarkymo klausimus regione.

Molėtų rajono savivaldybė trumpalaikio atliekų tvarkymo plano laikotarpiu (2008 – 2011) vykdo:

Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisyklių parengimą ir tvirtinimą, užtikrina jų vykdymą ir vykdymo kontrolę;

užtikrina savivaldybės atliekų tvarkymo plano vykdymą ir vykdymo kontrolę;

organizuoja atliekų tvarkymą savo teritorijoje, įskaitant komunalinių atliekų surinkimo paslaugos plėtrą, kaip to reikalaujama Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane;

derina komunalinių atliekų ir atskirų atliekų srautų surinkimo apvažiavimo maršrutus, grafikus;

parenka naujas vietas komunalinių atliekų šalinimo įrenginiams;

stato reikalingus atliekų šalinimo įrenginius, įskaitant rūšiavimo linijas ir deginimo įrenginius, užtikrina tinkamą jų eksploataciją ir techninę būklę bei uždarymą ir priežiūrą po eksploatacijos;

užtikrina pakankamą antrinių žaliavų surinkimą, kaip to reikalaujama Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane;

užtikrina pakankamą kitų atliekų (biologiškai skaidžių, buities pavojingų atliekų, statybos ir griovimo atliekų, didžiųjų atliekų, naudotų padangų, buityje susidarančių elektros ir elektroninės įrangos atliekų srautų, įeinančių į komunalines atliekas) surinkimo lygį, kaip to reikalaujama Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane;

rengia ir vykdo įvairias atliekų tvarkymo programas;

nustato (remiantis konkursų rezultatais) atliekų tvarkymo paslaugų įkainius (tarifus/rinkliavas);

sudaro tinkamas sutartis su atliekų tvarkytojais ir kontroliuoja jų vykdymą;

renka ir tvarko duomenis apie atliekų susidarymą ir tvarkymą savivaldybės teritorijoje;

•	visiems atliekų turėtojams teikia informaciją apie savivaldybės atliekų tvarkymo sistemą bei jos ypatumus ir tinkamo atliekų tvarkymo reikalavimus;

vykdo visuomenės informavimą bei švietimą savivaldybės teritorijoje.

Eksploatuojant regioninę bei savivaldybės atliekų tvarkymo sistemas, savivaldybė palaipsniui perduoda dalį savo funkcijų Centrui (pagal nurodytą seką):

	Visuomenės informavimas ir švietimas savivaldybės teritorijoje;

	Savivaldybės atliekų tvarkymo planų ir taisyklių rengimas;

	Konkursinės dokumentacijos ir kitų dokumentų, reikalingų atliekų tvarkymo sistemos administravimui, rengimas;

	Specifinių atliekų surinkimo organizavimas;

	Antrinių žaliavų surinkimo organizavimas;

	Komunalinių atliekų surinkimo operatorių parinkimas ir kontrolė;

	Teisės aktais nustatytų valstybinių užduočių vykdymas.

Atliekų tvarkymo funkcijų perdavimo ir užduočių vykdymo perdavimo Centrui klausimas gali būti sprendžiamas atskirų susitarimų (sutarčių) sudarymo tarp Centro ir savivaldybės arba Centro įstatų keitimo (nustatant privalomąsias užduotis) būdu. Atliekų tvarkymo funkcijų, užduočių vykdymo perdavimas yra ilgalaikis procesas, reikalaujantis struktūrinių pertvarkymų ir plataus savivaldybės bei Centro politinio susitarimo. Todėl nustatomas pereinamasis 4 metų laikotarpis (2008-2011 m.), kada šie struktūriniai pertvarkymai turi būti įvykdyti, priklausomai nuo Centro ir savivaldybės pasiektų susitarimų.

23 lentelė. Regioninės organizacinės sistemos sukūrimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Parengti ir patvirtinti Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisykles	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 metų liepos 1 d.
Savivaldybei priimti sprendimus dėl funkcijų perdavimo Centrui	Centras/ Savivaldybė/ kitos regiono savivaldybės/ Utenos apskrities viršininko administracija	2008-2011 m
Pasirašyti sutartis tarp Centro ir savivaldybės dėl funkcijų komunalinių atliekų tvarkymo srityje perdavimo (delegavimo)	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Pagal priimtuose sprendimuose nurodytas datas
Parengti ir pasirašyti sutartį dėl informacijos apie atliekų tvarkymą teikimo tarp savivaldybės ir Centro	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 pabaigos

5.3.3. Informacijos teikimas

Regioninės atliekų tvarkymo sistemos sėkmingam funkcionavimui, vykdant atliekų tvarkymo užduotis, planavimą, kontroliuojant užduočių ir planų vykdymą, reikalingas apsikeitimas informacija apie atliekų tvarkymo veiklą tarp regioninės institucijos (Centro) ir Molėtų rajono savivaldybės.

Molėtų rajono savivaldybė turi užtikrinti jos teritorijoje komunalines atliekas renkančių įmonių atskaitomybę (surenkami atliekų kiekiai, jų tvarkymas, naudojamos techninės priemonės, aptarnaujama teritorija, atliekų turėtojai ir kita informacija) ir persiųsti šią informaciją Centrui. Savo ruožtu, Centras teikia savivaldybei informaciją apie savo eksploatuojamoje infrastruktūroje tvarkomus atliekų kiekius, sistemina iš viso regiono savivaldybių gautą informaciją. Reikalavimai atliekų tvarkytojams teikti informaciją apie atliekų tvarkymą turi būti nustatyti savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklėse bei savivaldybės sutartyse su atliekų tvarkytojais. Siekiant savalaikio ir kokybiško informacijos teikimo, nustatoma, kad:

	Visi Molėtų rajone esantys atliekų turėtojai, atliekų surinkėjai bei rajono viešųjų atliekų tvarkymo įrenginių operatoriai ir kitos atliekas šalinančios ar naudojančios įmonės privalo teikti informaciją atsakingoms institucijoms Lietuvos Respublikos Atliekų tvarkymo taisyklėse bei atliekų tvarkymo paslaugų viešojo pirkimo konkursų sąlygose nustatyta tvarka.

	Atliekų turėtojai, daugiabučių namų savininkų bendrijos bei būsto eksploatavimo įmonės (daugiabučių namų administratoriai) privalo savivaldybės administracijai pareikalavus pateikti informaciją apie gyventojų skaičių bei būsto plotą, o juridiniai asmenys – apie darbuotojų arba atitinkamai moksleivių, mokinių, vaikų, vietų skaičių, užimamą plotą ir kitus parametrus, reikalingus atliekų susikaupimo kiekiams įvertinti.

	Komunalinių atliekų surinkėjai, veikiantys pagal sutartį su savivaldybe, konteineriais arba apvažiavimo būdu renkantys mišrias buitines, didžiąsias, žaliąsias, buities pavojingas, statybos ir griovimo, buityje susidarančias elektros ir elektroninės įrangos atliekas bei antrines žaliavas, teikia informaciją savivaldybės administracijai pagal atliekų surinkimo paslaugų sutarties sąlygas.

	Centras teikia savivaldybės administracijai metinę ataskaitą iki kitų metų vasario 15 dienos apie jo eksploatuojamuose savivaldybės teritorijoje esančiuose regioniniuose atliekų tvarkymo įrenginiuose tvarkytas atliekas bei jų kiekius.

	Savivaldybės administracija teikia Centrui metinę ataskaitą iki kitų metų vasario 1 dienos pagal iš atliekų tvarkytojų bei atliekų turėtojų savivaldybės teritorijoje gautus duomenis.

	Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje veikiantys specifinių atliekų srautų (netinkamų eksploatuoti transporto priemonių, statybos ir griovimo atliekų, pakuočių atliekų ir kitų atliekų, tvarkomų remiantis Gamintojo atsakomybės principu) tvarkytojai teikia informaciją apie tvarkomas atliekas bei sutvarkytą kiekį savivaldybės administracijai bei Centrui.

Šios nuostatos iki 2008 metų vidurio turi būti įtrauktos į Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisykles.

24 lentelė. Informacijos teikimo sistemos sukūrimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Parengti ir pasirašyti sutartį dėl informacijos apie atliekų tvarkymą teikimo tarp Molėtų rajono savivaldybės ir Centro	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 pabaigos

5.4. Atliekų prevencija

Atliekų mažinimas (prevencija) yra vienas iš svarbiausių atliekų tvarkymo tikslų. Atliekų prevencijos sėkmingam vykdymui būtina sąlyga, kad visi su atliekų tvarkymu susiję sprendimai būtų priimami, atsižvelgiant į jų poveikį susidarančių atliekų kiekiui. Savivaldybės lygmeniu atliekų prevencijai įtakos turėtų visuomenės švietimas ir informavimas bei principo „tеršėjas moka“ įgyvendinimas (šio principo įgyvendinimas aprašomas 5.7 skyriuje). Atliekų mažinimui (prevencijai) įtakos turės ir antrinių žaliavų, biologiškai skaidžių ir kitų specifinių komunalinių atliekų srautų atskiras surinkimas.

Visuomenės palaikymas ir supratimas yra viena iš esminių sėkmingos atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo ir funkcionavimo sąlygų. Visuomenė ir kitos tikslinės grupės turi būti šviečiamos apie atliekų tvarkymo svarbą, turi būti aiškinama apie atliekų naudojimo, šalinimo ir tvarkymo būdus bei jų naudą tiek ekonomine, tiek aplinkosaugine prasme.

Molėtų rajone kol kas nėra sistemingos ir vieningos veiklos visuomenės informavimo ir švietimo atliekų tvarkymo klausimais srityje. Yra atliekami pavieniai informavimo veiksmai, pavyzdžiui, organizuojami renginiai, dalyvaujama televizijos ar radijo laidose. Taip pat nėra atlikta išsamių tyrimų apie visuomenės nuomonę atliekų tvarkymo klausimais.

Siekiant tinkamai vykdyti visuomenės informavimą, šiuo metu rengiama regioninė visuomenės švietimo ir informavimo programa, už kurią atsakingas Centras, ir kuri bus įgyvendinta iki 2009 metų pabaigos.

Molėtų rajono savivaldybė taip pat turi kasmet rengti savivaldybės visuomenės informavimo ir švietimo programą, suderintą tiek su Aplinkos ministerijos, tiek su regionine visuomenės informavimo ir švietimo programa.

Siekiant pagerinti visuomenės informavimą ir švietimą, yra nustatoma, kad:

	Kiekvienais metais iki kovo 31 d. Molėtų rajono savivaldybės administracija parengia ir paskelbia vietinėje spaudoje bei savivaldybės internetiniame puslapyje ataskaitą apie komunalinių atliekų tvarkymą savivaldybės teritorijoje už praėjusius metus. Ataskaitoje pateikiami duomenys apie susidariusias, surinktas, panaudotas ir pašalintas komunalines atliekas, aplinkosauginį, techninį ir ekonominį savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos įvertinimą, savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos audito rezultatus ir išvadas, savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos tikslus ir uždavinius kitiems metams ir tolimesniam laikotarpiui, planuojamas priemones komunalinių atliekų tvarkymo sistemai plėsti ir tobulinti.

	Kiekvienais metais iki gruodžio 15 d. Molėtų rajono savivaldybės administracija parengia visuomenės informavimo programą kitiems metams. Šioje programoje numatomos priemonės visuomenei informuoti apie komunalinių atliekų tvarkymo įrenginius ir teikiamas paslaugas, antrinių žaliavų atskiro surinkimo ir tvarkymo ypatumus, siekiant surinkti geros kokybės antrines žaliavas, apie atliekų pavojingumą ir pavojingų buities atliekų surinkimo galimybes bei kitus komunalinių atliekų tvarkymo aspektus, apie kuriuos būtina informuoti komunalinių atliekų turėtojus, kad būtų efektyviau įgyvendinami šių atliekų tvarkymo reikalavimai.

Gyventojų švietimą ir informavimą savivaldybės teritorijoje savivaldybė gali pavesti operatoriui, šią nuostatą įrašydama į konkursinių dokumentų techninę užduotį.

Molėtų rajono savivaldybė, perduodama funkcijas Centrui, kaip privalomą užduotį gali pavesti jam vykdyti ir savivaldybės visuomenės informavimo ir švietimo programą.

Šios nuostatos iki 2008 metų vidurio turi būti įtrauktos į Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisykles.

25 lentelė. Atliekų prevencijos principo įgyvendinimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Sprendimo dėl visuomenės informavimo ir švietimo vykdymo savivaldybės teritorijoje perdavimo Centrui priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Iki 2008 metų liepos 1 dienos
Savivaldybės ataskaitos apie atliekų tvarkymą teikimas visuomenei	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Kiekvienais metais iki kovo 31 d.
Savivaldybės visuomenės informavimo programos parengimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Kiekvienais metais iki gruodžio 15 d.
Savivaldybės visuomenės informavimo programos vykdymas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008 – 2011 m.

5.5. Atliekų naudojimas ir perdirbimas

Per metus Molėtų rajone susidaro apie 6 000 tonų komunalinių atliekų, iš kurių tik 34 tonos (mažiau nei 1 %) yra panaudojamos ir perdirbamos. Plėtojant savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, Molėtų rajone nustatoma užduotis nuo 2010 metų atskirai surinkti ir perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 procentų komunalinių atliekų, tai yra 2300 tonų per metus. Šios užduoties įgyvendinimui trumpalaikiame Molėtų rajono atliekų tvarkymo plano įgyvendinimo laikotarpyje nustatomos priemonės:

	visuomenės informavimas apie atliekų rūšiavimą jų susidarymo vietose ir jo svarbą, ir antrinių žaliavų atskiro surinkimo priemones;

	sudaryti sutartis su gamintojais ir importuotojais dėl papildančių sistemų įdiegimo savivaldybėje;

	savivaldybės kompostavimo aikštelės įrengimas ir eksploatacija;

	antrinių žaliavų surinkimas ir surinkimo plėtra;

Molėtų rajono savivaldybė taip pat turi dalyvauti priimant sprendimus susijusius su:

	atliekų rūšiavimo linijos statyba ir eksploatacija regioninio Mockėnų sąvartyno teritorijoje;

	mechaninio biologinio biodegraduojančių atliekų tvarkymo įrenginio (bioreaktoriaus) statyba Mockėnų sąvartyne ir šio įrenginio eksploatacija;

5.5.1. APLSA eksploatacija

Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelės, kaip regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos infrastruktūros elementai, nuosavybės teise priklauso Centrui. Centras vykdo ir jų eksploataciją.

Į šią aikštelę savivaldybės gyventojai gali nemokamai pristatyti buities pavojingas atliekas, didžiąsias atliekas, antrines žaliavas, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, naudotas padangas ir statybos ir griovimo atliekas. Už tolimesnį į APLSA priimtų atliekų naudojimą, tvarkymą ar šalinimą atsakingas Centras. APLSA eksploatacinės sąnaudos dengiamos iš „sąvartyno vartų“ mokesčio. Dalis šių sąnaudų gali būti dengiamos Gamintojo ir importuotojo lėšomis.

26 lentelė. APLSA įrengimo ir eksploatacijos užduotys

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
APLSA eksploatacija	Centras	2008-2011 metai
Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių plėtra, įrengiant papildomą APLSA Molėtų rajono savivaldybėje	Savivaldybė/ Centras	2011-2013 metai

Tolesnė APLS aikštelių plėtra numatyta ilgalaikio atliekų tvarkymo plano užduotyse. Molėtų savivaldybės ilgalaikiame atliekų tvarkymo plane nustatoma užduotis 2011-2013 metais papildomai įrengti ne mažiau kaip dar po vieną APLSA savivaldybės teritorijoje, taip užtikrinant, kad bus eksploatuojamos bent dvi tokios aikštelės, o vėlesniame laikotarpyje (2014-2016 metais) – po vieną (mažesnę) aikštelę kiekvienoje savivaldybių seniūnijoje. Šių aikštelių finansavimo šaltinis – Centro/Savivaldybių paskola. Visos išlaidos dengiamos iš mokesčio už komunalinių atliekų tvarkymą.

5.5.2. Antrinių žaliavų surinkimas

Molėtų rajone už antrinių žaliavų surinkimą yra atsakinga savivaldybė, kuri šią prievolę gali:

	Perduoti komunalinių atliekų tvarkytojams;

	Drauge su kitomis regiono savivaldybėmis pavesti šią užduotį bendrai vykdyti vienam operatoriui visame Utenos regione;

	Pavesti šios užduoties vykdymą Centrui.

Valstybinis strateginis atliekų tvarkymo planas nenustato kiekybinių reikalavimų antrinių žaliavų surinkimui. Šis dokumentas nurodo tik minimalius reikalavimus konteinerių skaičiui savivaldybės teritorijoje. Įgyvendinant Valstybinį strateginį atliekų tvarkymo planą, Molėtų rajono savivaldybė turi įrengti ne mažiau kaip 43 konteinerines aikšteles (arba 129 konteinerius) antrinių žaliavų iš gyventojų surinkimui. Antrinių žaliavų konteineriai statomi pagal savivaldybės parengtą šių konteinerių išdėstymo schemą/planą savivaldybės daugiabučių ir individualių namų kvartaluose, sodų ir garažų savininkų bendrijose, viešose vietose, kuriose dėl dažno gyventojų lankymosi ir aptarnavimo specifikos susidaro daug antrinių žaliavų, taip pat statomi laikinieji specialūs konteineriai viešųjų renginių metu. Konteineriai ir jų pastatymo vietos turi būti estetiški ir patogūs lankytojams, atitikti visuomenės sveikatos saugos reikalavimus. Taip pat savivaldybė turi sudaryti sąlygas atskirai rinkti antrines žaliavas (esančias komunalinėse atliekose) iš įmonių, įstaigų ir organizacijų į specialius konteinerius.

Esant tokiam antrinių žaliavų surinkimo konteinerių skaičiui, savivaldybės teritorijoje bus surenkama iki 20 % visų susidarančių antrinių žaliavų. Siekdama padidinti antrinių žaliavų surinkimą, Molėtų rajono savivaldybė turi vykdyti visuomenės informavimą ir švietimą apie atliekų rūšiavimo naudą bei priemones joms surinkti, rūšiuoti ir parengti perdirbimui. (žr. 5.4 sk.)

Principo „teršėjas moka“ įgyvendinimas taip pat turės įtakos antrinių žaliavų rūšiavimui. Diegiant apmokėjimo tvarką pagal naudojamų konteinerių talpą bei aptarnavimo dažnumą, gyventojai bus skatinami rūšiuoti antrines žaliavas tiek naudojant tam skirtus specialius konteinerius, tiek naudojantis APLSA teikiamomis paslaugomis. Kuo daugiau komunalinių atliekų bus išrūšiuojama, tuo mažesnius konteinerius ar jų skaičių (daugiabučių namų teritorijose) naudos gyventojai, tuo mažesnis bus mokestis už komunalinių atliekų tvarkymą. Antrinių žaliavų surinkimo ir tvarkymo sąnaudos turi būti įtrauktos į mokestį už komunalinių atliekų tvarkymą. Esant nedideliam antrinių žaliavų surinkimui, šios sąnaudos yra didelės, didėjant surenkamų antrinių žaliavų kiekiui šios sąnaudos mažės.

Antrinių žaliavų surinkimui Molėtų rajono gyventojai naudojasi ir regioninės infrastruktūros įrenginiais. Įgyvendinant investicinį projektą savivaldybėje įrengta atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelė. Šios aikštelės eksploataciją vykdo Centras. Vėliau savivaldybėje bus įrengta papildoma APLSA (žr. 5.5.1 skyrių).

Siekiant padidinti antrinių žaliavų atskyrimą iš mišrių komunalinių atliekų, iki 2009 metų turi būti įrengta ir pradėta eksploatuoti atliekų rūšiavimo linija regioniniame Mockėnų sąvartyne. Tai leis atskirti ir atiduoti perdirbti iki 40 % komunalinėse atliekose esančių antrinių žaliavų. Už šios rūšiavimo linijos įrengimą yra atsakingas Centras, jos įrengimas finansuojamas iš Sanglaudos fondo lėšų bei Centro paskolos, o eksploatacinės išlaidos bus dengiamos iš atliekų turėtojų įmokų. Molėtų rajono savivaldybė turi dalyvauti nagrinėjant ir vertinant rūšiavimo linijos įrengimo galimybes.

27 lentelė. Antrinių žaliavų surinkimo užduoties įgyvendinimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Parengti ir patvirtinti antrinių žaliavų konteinerių aikštelių išdėstymo schemą	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.
Priimti sprendimą dėl antrinių žaliavų surinkimo operatoriaus parinkimo	Savivaldybė	2008 m.
Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelės eksploatacija	Centras	2008 – 2011 m.
Antrinių žaliavų surinkimo operatoriaus parinkimas	Savivaldybė/ Centras	2008 m.
Antrinių žaliavų atskiras surinkimas	Parinktas operatorius	Nuo 2008 m.
Įvertinti papildomo rūšiavimo šalinimo įrenginiuose (Mockėnų regioniniame sąvartyne) galimybes, siekiant padidinti surinkimą	Centras/ Savivaldybė su kitomis regiono savivaldybėmis	Iki 2009 m.
Rūšiavimo linijos regioniniame sąvartyne įrengimas ir eksploatacija	Centras	Nuo 2009 metų
Antrinių žaliavų surinkimo konteinerinių aikštelių plėtra	Savivaldybė/ operatorius	Nuo 2010 metų

Planuojamo laikotarpio pabaigoje (2010–2012 metais) savivaldybė turi, įvertinusi esamą situaciją, didinti antrinių žaliavų konteinerių aikštelių skaičių ir parengti naujas konteinerinių aikštelių išdėstymo schemas.

5.5.3. Pakuočių atliekos

Valstybinis strateginis atliekų tvarkymo planas valstybės mastu nustato atskiras pakuočių atliekų perdirbimo ir naudojimo užduotis Gamintojams bei Importuotojams. Užduočių įgyvendinimas yra paremtas gamintojo atsakomybės principu ir yra taikomi ekonominiai instrumentai (mokestis už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis).

Savivaldybėms Valstybinis strateginis planas pakuočių atliekų surinkimo užduočių nenustato, tačiau reikalauja užtikrinti priemones jų surinkimui kartu su antrinėmis žaliavomis. Todėl Molėtų rajono savivaldybė pakuočių atliekoms rinkti taikys tuos pačius, kaip ir antrinių žaliavų surinkimo būdus, o atskiros užduotys jų tvarkymui šiame plane nėra nustatomos.

Savivaldybė, siekdama mažinti patenkančių į sąvartyną atliekų kiekius, turi savo teritorijoje leisti diegti papildančias atliekų surinkimo sistemas. Molėtų rajono savivaldybei nustatoma užduotis iki 2008 metų vidurio sudaryti sutartis su gamintojų ir importuotojų organizacijomis dėl pakuočių atliekų atskiro surinkimo savivaldybės teritorijoje.

5.5.4. Biologiškai skaidžios atliekos

Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu komunalinių biologiškai skaidžių atliekų šalinimą sąvartynuose būtina palaipsniui mažinti:

-	iki 2010 metų – ne daugiau kaip 75 procentus 2000 metų kiekio;

-	iki 2013 metų – ne daugiau kaip 50 procentų 2000 metų kiekio;

-	iki 2020 metų – ne daugiau kaip 35 procentus 2000 metų kiekio.

Molėtų rajone trumpalaikių užduočių vykdymo laikotarpiu (nuo 2008 m.) numatoma iš bendro komunalinių atliekų srauto atskirai rinkti ir tvarkyti žaliąsias biologiškai skaidžias atliekas. Žaliųjų atliekų atskyrimo iš bendro komunalinių atliekų srauto priemonės:

	Namudinio kompostavimo skatinimas;

	Šių atliekų surinkimas per APLSA;

	Šių atliekų surinkimas apvažiavimo būdu;

	Atskiras šių atliekų surinkimas specialiais konteineriais.

Planuojami surinkti per APLSA kiekiai nebus dideli (apie 20 – 30 tonų per metus), todėl žaliosios atliekos bus pervežamos į regioninę kompostavimo aikštelę regioniniame Mockėnų sąvartyne Utenos rajone. Taip pat dalis žaliųjų atliekų bus tvarkoma naudojant namudinį kompostavimą, tai ypač aktualu kaimiškose rajonų dalyse, nes mažai tikėtina, kad kaimiškosios rajonų dalies gyventojai naudosis APLSA teikiamomis paslaugomis. Taikant šias priemones bus surenkama ir sutvarkoma apie 2 % biodegraduojančių (žaliųjų) atliekų.

Ilgalaikiame planavimo laikotarpyje (nuo 2012 metų) Molėtų rajono savivaldybė turi priimti sprendimą dėl žaliųjų atliekų surinkimo apvažiavimo būdu, vėliau jas šalinant APLSA ar savivaldybės kompostavimo aikštelėje. Tokia užduotis turi būti nustatyta komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo konkurso techninėje užduotyje. Techninėje užduotyje Operatoriui taip pat turi būti numatytas reikalavimas teikti žaliųjų atliekų atskiro surinkimo paslaugas (pastatant tam skirtus konteinerius), esant gyventojų prašymams (pvz., pavasario-vasaros sezono metu individualių namų, sodų bendrijų teritorijose). Už tokias paslaugas gyventojai apmoka atskirai, pagal Operatoriaus pasiūlyme pateiktus įkainius.

Savivaldybėje surenkant didesnius žaliųjų atliekų kiekius ir priėmus sprendimą dėl šių atliekų atskiro surinkimo specialiais konteineriais, savivaldybė turi įrengti šių atliekų šalinimo (kompostavimo) vietą savo teritorijoje. Rekomenduojama tokią kompostavimo aikštelę įrengti šalia APLSA, ir jos, kaip ir APLSA, eksploataciją perduoti Centrui.

Molėtų rajono savivaldybės kompostavimo aikštelė įrengiama savivaldybės lėšomis, šias sąnaudas įtraukiant į tarifą už komunalinių atliekų surinkimą. Kiti galimi finansavimo šaltiniai:

-	struktūrinių fondų teikiama pagalba, jei reikalingos investicijos sąlygotų žymų gyventojų įmokų už komunalinių atliekų tvarkymą augimą;

-	Centro paskola.

Iki kompostavimo aikštelės įrengimo Molėtų rajono savivaldybėje, visos Molėtų rajone surinktos žaliosios atliekos šalinamos regioninėse kompostavimo aikštelėse (regioniniame Mockėnų sąvartyne Utenos rajone ir Karlų kompostavimo aikštelėje Visagino savivaldybėje), kurios pradės veikti 2008 metais. Šios aikštelės nuosavybės teise priklausys Centrui. Jas kartu su kitais regioniniais atliekų tvarkymo įrenginiais eksploatuoja Centras.

Savivaldybė turi užtikrinti, kad žaliųjų atliekų, surinktų iš bendro komunalinių atliekų srauto, tvarkymo (tiek naudojimo, tiek atskiro surinkimo) sąnaudos (tiek investicinės, tiek eksploatacinės) būtų finansuojamos iš atliekų turėtojų įmokų už komunalinių atliekų tvarkymą.

Savivaldybė turi skatinti atliekų turėtojus kompostuoti savo žaliąsias ir maisto atliekas namudiniu būdu. Tai taikoma gyventojams, turintiems individualius namus ar gyvenantiems sodų bendrijose. Savivaldybė šiems atliekų turėtojams turi teikti informaciją apie galimus kompostavimo būdus „namų sąlygomis“, kompostavimui reikalingų priemonių (talpų, dėžių) įsirengimą ir pačių kompostuojamų atliekų priežiūrą (savivaldybė iki 2009 metų turi parengti kompostavimo namų ūkyje taisykles).

Siekiant įgyvendinti valstybines biologiškai skaidžių atliekų atskiro surinkimo ir panaudojimo užduotis, iki 2011 metų regioninio Mockėnų sąvartyno teritorijoje bus suprojektuotas ir pastatytas regioninis mechaninio biologinio apdorojimo įrenginys (bioreaktorius) ir įrengtas elektros generatorius, siekiant panaudoti šio biologiškai skaidžių atliekų apdorojimo metu susidarančias ir iš sąvartyne deponuotų atliekų išsiskiriančias biodujas. Regioniniame mechaninio biologinio apdorojimo įrenginyje bus galima apdoroti ir netinkančias perdirbti atskirtas iš komunalinių atliekų popieriaus ir kartono atliekas, kitas biologiškai skaidžias atliekas, atskirtas sąvartyne įrengtoje rūšiavimo linijoje. Už šio įrenginio įrengimą, eksploataciją ir priežiūrą bus atsakingas Centras. Įrenginio projektavimas ir statyba bus finansuojama iš Sanglaudos fondo bei Centro paskolos, tačiau visi įrengimo ir eksploataciniai kaštai turi būti įtraukti į atliekų turėtojų įmokas už komunalinių atliekų tvarkymą.

Molėtų rajono savivaldybė iki 2010 metų drauge su kitomis Utenos apskrities savivaldybėmis turi priimti sprendimą dėl atskiro biodegraduojančių atliekų surinkimo iš gyventojų būdo (surinkimas atskirais konteineriais arba šių atliekų rūšiavimas Mockėnų rūšiavimo linijoje).

Įmonės (viešojo maitinimo ir kitos įstaigos), kurių veikloje susidaro maisto ruošimo, netinkamų vartoti maisto produktų ir kitos biologiškai skaidžios atliekos, šias atliekas privalo rinkti atskirai ir šalinti specialiuose tokių atliekų tvarkymo įrenginiuose arba regioniniame mechaninio biologinio apdorojimo įrenginyje (bioreaktoriuje).

Įmonėse, kurios užsiima gatvių, parkų ir kitų žaliųjų zonų priežiūra, susidarančios žaliosios atliekos yra šalinamos arba Centrui priklausančiose regioninėse kompostavimo aikštelėse, arba tokios įmonės įsirengia aplinkosauginius reikalavimus atitinkančius kompostavimo įrenginius, arba naudojasi kitų įmonių kompostavimo įrenginiais. Sąnaudos, tenkančios šių atliekų tvarkymui, yra įtraukiamos į šių įmonių paslaugų įkainius.

28 lentelė. Priemonės biologiškai skaidžių atliekų atskiram surinkimui ir naudojimui

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Žaliųjų atliekų surinkimas per APLSA	Centras	Nuo 2008 metų
Regioninių kompostavimo aikštelių eksploatacija	Centras	Nuo 2008 m. II ketvirčio
Sprendimo dėl atskiro žaliųjų atliekų surinkimo (apvažiavimo būdu ir/ar specialiais konteineriais) priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2010 m. sausio 1 d.
Kompostavimo aikštelės savivaldybėje projektavimas ir įrengimas	Molėtų rajono savivaldybė/Centras	2010 metai
Kompostavimo aikštelės eksploatacijai reikalingų dokumentų (TIPK, techninio atliekų tvarkymo reglamento ir t.t.) parengimas ir suderinimas	Centras	2010 III-IV ketvirčiai
Savivaldybės kompostavimo aikštelės eksploatacija	Centras	Nuo 2011 metų
Atskiras žaliųjų atliekų surinkimas (apvažiavimo būdu ir/ar specialiais konteineriais), jas šalinant savivaldybės kompostavimo aikštelėje	Konkurso tvarka parinktas operatorius	Nuo 2011 metų
Namudinio kompostavimo skatinimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008 – 2011 metai
Kompostavimo namų ūkyje taisyklių parengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m.
Susitarimai su įmonėmis, kurių ūkinėje komercinėje veikloje susidaro biologiškai skaidžios gamybos atliekos, dėl investicijų į regioninio anaerobinio pūdymo įrenginio įrengimą	Centras/ Molėtų rajono savivaldybė/ įmonės	Iki 2010 metų
Regioninio anaerobinio pūdymo įrenginio projektavimas ir įrengimas	Centras	2009 – 2010 metai

5.5.5. Specifinių komunalinių atliekų srautų surinkimas ir tvarkymas

Remiantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu, Atliekų tvarkymo įstatymu bei Atliekų tvarkymo taisyklėmis savivaldybė yra įpareigojama aprūpinti gyventojus šių specifinių (buityje susidarančių) atliekų atskiro surinkimo priemonėmis, tačiau nėra nurodomi kiekybiniai šių atliekų surinkimo skaičiai:

-	pavojingos atliekos;

-	elektros ir elektroninės įrangos atliekos;

-	naudotos padangos;

-	didžiosios komunalinės atliekos (baldai ir pan.);

-	statybos ir griovimo atliekos.

Įgyvendinus Sanglaudos fondo projektą Molėtų rajono savivaldybėje įrengta atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelė (APLSA), kuriose iš gyventojų priimami visi aukščiau išvardinti specifiniai komunalinių atliekų srautai. APLSA eksploatavimas aprašytas 5.5.1 skyriuje. Tokiu būdu Molėtų rajono savivaldybė atitinka jai keliamus VSATP uždavinius, t.y., suteikia gyventojams bent vieną galimybę tinkamai perduoti šias atliekas atliekų tvarkytojams. Ilgalaikiame plano laikotarpyje numatomas papildomų atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių įrengimas.

Tačiau tai būtų tik dalinis sprendimas – esant tik vienai ar dviem APLSA savivaldybės teritorijoje (centriniame rajono mieste, didesniame miestelyje), nemažai daliai gyventojų, gyvenančių toliau nuo APLSA, pastangos, reikalingos pristatyti atliekas į aikštelę, atrodys neproporcingai didelės. Šiems gyventojams būtina pasiūlyti alternatyvius specifinių atliekų surinkimo būdus (pvz., specifinių atliekų surinkimas apvažiavimo būdu, ne rečiau kaip du kartus per metus). Specifinių atliekų surinkimui turi būti skelbiami atskiri viešojo pirkimo konkursai arba šių srautų surinkimas turi būti prijungtas prie konkursinės dokumentacijos dėl mišrių komunalinių atliekų ar antrinių žaliavų surinkimo.

Specifinės atliekos bus taip pat atskiriamos iš bendro srauto regioniniame sąvartyne 2009 metais pradėjus eksploatuoti rūšiavimo liniją.

Kadangi valstybinės užduotys tam tikrų šių atliekų srautų (elektros ir elektronikos atliekų, netinkamų eksploatuoti transporto priemonių bei jų dalių (tarp jų – naudotų padangų), pavojingų atliekų (alyvų, baterijų ir akumuliatorių atliekų)) surinkimui pagal gamintojo atsakomybės principą yra nustatomos gamintojams ir importuotojams, dar viena šių atliekų surinkimo priemonė yra Gamintojų ir Importuotojų steigiamos papildančios sistemos specifinių atliekų surinkimui. Todėl savivaldybė turi bendradarbiauti su Gamintojų ir Importuotojų asociacijomis dėl tokių sistemų diegimo savivaldybės teritorijoje. Išlaidos, tenkančios šių sistemų eksploatacijai, yra apmokamos iš Gaminio mokesčio.

Remiantis VSATP užduotimi, nuo 2008 metų buityje susidarančių elektros ir elektroninės įrangos atliekų būtų surenkama ne mažiau kaip 4 kilogramai vienam gyventojui per metus. Tokiu būdu naudojant APLSA, specifinių atliekų surinkimą apvažiavimo būdu, bei įdiegus papildančias sistemas Molėtų rajono savivaldybėje turi būti surenkama ne mažiau kaip 94 tonos šių atliekų per metus. Laikoma, kad esamos ir būsimos priemonės užtikrins tokį šių atliekų surinkimo kiekį.

Statybos ir griovimo atliekos iš gyventojų priimamos Molėtų rajono APLSA. Planuojamu trumpalaikiu laikotarpiu galimybė šias atliekas pristatyti į minėtas aikšteles yra laikoma pakankama, todėl papildomos priemonės nėra būtinos. Tačiau savivaldybė techninėje užduotyje komunalinių atliekų surinkimo operatoriui gali numatyti reikalavimą teikti statybos ir griovimo atliekų atskiro surinkimo paslaugas, pastatant atskirus statybos ir griovimo atliekų konteinerius gyventojams rekonstruojant ar statant individualius namus. Už tokias paslaugas gyventojai apmoka atskirai, pagal operatoriaus pasiūlyme pateiktus įkainius. Įmonės, užsiimančios statybos ar remonto darbais, susidarančias tokias atliekas tvarko Lietuvos Respublikos teisės aktais nustatyta tvarka, tai yra, šalina šias statybos ir griovimo atliekas specialiose statybinių atliekų tvarkymo aikštelėse.

Regioniniame Mockėnų sąvartyne įrengta atskira sekcija statybinių atliekų, atvežamų iš visų savivaldybių, tarp jų ir Molėtų, APLSA, tvarkymui. Šios atliekos naudojamos regioninio sąvartyno vidaus keliams tiesti, atliekų perdengimui ir uždaromų sąvartynų kaupams uždengti bei kitiems regioninės infrastruktūros statybos darbams.

Siekiant užtikrinti visų statybos ir griovimo atliekų tvarkymą, iki 2009 metų pabaigos Molėtų rajono savivaldybė turi priimti sprendimą dėl statybos ir griovimo tvarkymo aikštelės įrengimo savivaldybės teritorijoje tikslingumo. Ši aikštelė turės būti įrengiama savivaldybės lėšomis. Eksploatuojant aikštelę, šios sąnaudos bus įtraukiamos į užmokestį už šių atliekų tvarkymą.

Atsižvelgiant į VSATP nuostatą, kad už netinkamų eksploatuoti transporto priemonių bei jų dalių surinkimą atsakingi jų gamintojai ir importuotojai, Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų surinkimo plane jų surinkimas ar tvarkymas nenumatomas. Tačiau Valstybinis strateginis planas įpareigoja Gamintojus ir Importuotojus bendradarbiauti su savivaldybėmis, siekiant pašalinti iš kiemų ir kitų teritorijų paliktas be priežiūros eksploatuoti netinkamas transporto priemones. Savivaldybė turi parengti tokių transporto priemonių pašalinimo iš kiemų ir kitų teritorijų tvarką bei paskirti atsakingus vykdytojus.

29 lentelė. Priemonės specifinių atliekų srautų surinkimui ir tvarkymui

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Sprendimo dėl specifinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.
Operatoriaus parinkimas (konkursinės procedūros) – jei ši užduotis nepavedama komunalinių atliekų surinkimo operatoriui	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.
Specifinių atliekų surinkimas apvažiavimo būdu	Konkurso tvarka parinktas operatorius	2008 – 2011 m. (ne rečiau kaip du kartus per metus)
Operatoriaus darbo monitoringas (priežiūra)	Molėtų rajono savivaldybė	2008 – 2011 metai
Papildančių sistemų diegimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Molėtų rajono savivaldybė/ Gamintojų ir Importuotojų asociacijos	2008 – 2011 metai
Statybos ir griovimo atliekų tvarkymo sekcijos eksploatacija regioniniame sąvartyne	Centras	Nuo 2008 metų
Specifinių atliekų atskyrimas regioniniame sąvartyne	Centras	Nuo 2009 metų
Sprendimo dėl statybinių atliekų tvarkymo aikštelės įrengimo Molėtų rajono savivaldybėje priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2009 metų pabaigos
Statybos ir griovimo aikštelės įrengimas savivaldybėje	Molėtų rajono savivaldybė	2009-2010 metai
Statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės operatoriaus parinkimas (konkursinės procedūros)	Molėtų rajono savivaldybė	2010 m. III-IV ketvirčiai
Savivaldybės statybinių atliekų tvarkymo aikštelės eksploatacija	Konkurso būdu parinktas operatorius/-iai	Nuo 2011 metų

5.5.6. Prognoziniai perdirbimui skirtų atliekų kiekiai

Įgyvendinus visas numatytas priemones, Molėtų rajono savivaldybėje prognozuojami surinkti atskirų komunalinių atliekų srautų kiekiai:

30 lentelė. Prognoziniai atskirai surenkamų komunalinių atliekų surinkimo kiekiai Molėtų rajone (tonomis)

2008	2010	2012	2015	2018
Plastikai	30,9	63,6	89,3	145,4	316,7
Popierius/kartonas	92,8	148,4	223,1	339,2	527,9
Stiklas	61,9	127,2	223,1	290,7	369,5
Metalas	0,9	8,9	13,4	21,8	47,5
Tekstilė	0,0	17,0	53,6	96,9	105,6
Žaliosios atliekos	26,0	35,6	37,5	40,7	44,3
Kombinuota pakuotė	0,6	25,4	44,6	48,5	52,8
Pavojingos atliekos	0,6	17,0	26,8	43,6	63,3
Viso surenkama atskirai	213,8	443,1	711,4	1.026,7	1.527,8

31 lentelė. Prognoziniai išrūšiuojamų komunalinių atliekų kiekiai Mockėnų sąvartyne (tonomis) iš Molėtų rajone susidarančių atliekų

2008	2010	2012	2015	2018
Plastikai	0,0	136,7	135,1	137,5	135,0
Popierius/kartonas	0,0	212,6	210,1	213,8	210,1
Stiklas	0,0	136,7	135,1	137,5	135,0
Metalas	0,0	45,6	45,0	45,8	45,0
Tekstilė	0,0	60,8	60,0	61,1	60,0
Kombinuota pakuotė	0,0	30,4	30,0	30,5	30,0
Statybos ir griovimo atliekos	0,0	60,8	60,0	61,1	60,0
Pavojingos atliekos	0,0	30,4	30,0	30,5	30,0
Viso atrūšiuojama	0,0	713,8	705,3	717,9	705,2

5.6. Saugus atliekų šalinimas

5.6.1. Komunalinių atliekų surinkimo paslaugos plėtra

Pagal Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano projekto reikalavimus iki 2009 m. savivaldybė turi užtikrinti, kad komunalinių atliekų tvarkymo paslauga būtų visuotina, kokybiška, prieinama (įperkama) ir atitiktų aplinkosaugos, techninius-ekonominius ir higienos reikalavimus. Visuotinumo principas laikytinas užtikrintu, kai atliekų tvarkymo paslauga teikiama ne mažiau kaip 95 procentams asmenų, kuriems komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos teikėjui priskirtoje teritorijoje nuosavybės teise priklauso ar kurie kitu pagrindu teisėtai valdo ar naudoja nekilnojamojo turto objektus (išskyrus žemės sklypus be pastatų).

Šiuo metu Molėtų rajone komunalinių atliekų surinkimo paslauga teikiama 48 % gyventojų.

Šiuo metu Molėtų rajono savivaldybė yra pavedusi atliekų surinkimą kaip privalomą užduotį savivaldybės įsteigtai įmonei UAB „Molėtų švara“, kaip numatyta LR Atliekų tvarkymo įstatyme, su kuria pasirašyta sutartis galioja iki 2009 m. gruodžio 31 d. Tačiau, įgyvendinant Valstybiniame strateginiame plane nustatytą sąžiningos konkurencijos principą, atliekas surenkančios įmonės Molėtų rajono savivaldybėje ateityje turėtų būti parenkamos konkurso tvarka. Savivaldybė turėtų iki 2009 m. vidurio priimti sprendimą dėl šio operatoriaus parinkimo būdo. Jei atliekų surinkėjai bus parenkami konkurso tvarka, už konkursų organizavimą ir atliekų surinkėjų priežiūrą ir kontrolę bus atsakinga pati Molėtų rajono savivaldybė; atskiru susitarimu ji gali šią funkciją palaipsniui perduoti Centrui, kaip aptarta 5.3.2 skyriuje. Reikalavimai ir užduotys atliekų surinkėjams nustatomi konkursiniuose dokumentuose ir sutartyse dėl atliekų tvarkymo paslaugų savivaldybės teritorijoje teikimo, šiame plane ir Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisyklėse.

Į konkurso dėl komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo techninę užduotį rekomenduojama įtraukti ir kitas komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas (antrinių žaliavų, specifinių atliekų surinkimas), taip pat savivaldybė gali pavesti operatoriui ir visuomenės informavimą ir švietimą.

Kokį variantą savivaldybė bepasirinktų, techninėje užduotyje Operatoriui turi būti nurodyta komunalinių atliekų surinkimo plėtra (komunalinių atliekų surinkimo paslauga teikiama ne mažiau kaip 95 % savivaldybėje esančių būstų), kaip privaloma užduotis.

Siekdama pagerinti atskirų atliekų srautų surinkimą ir sumažinti komunalinių atliekų tvarkymo kaštus savivaldybės valdomoje sistemoje, savivaldybė rašytinės sutarties pagrindu bendradarbiauja su gamintojais ir importuotojais arba jų įsteigtomis licencijuotomis organizacijomis dėl gaminių ir pakuočių atliekų surinkimo finansavimo, šių atliekų surinkimo infrastruktūros sukūrimo ir plėtros, dalyvavimo šviečiant ir informuojant visuomenę atliekų tvarkymo klausimais ir pan.

Atliekų surinkimui iš rajono atliekų turėtojų turi būti naudojami individualūs konteineriai arba įrengiamos konteinerinės aikštelės. Didžiausias gyventojų tankis yra (ir atitinkamai didžiausi atliekų kiekiai susidaro) daugiabučiuose namuose. Todėl prie daugiabučių turi būti įrengtos konteinerinės aikštelės su didelės (1,1 m3) talpos konteineriais. Tuo tarpu individualius namus tikslinga aprūpinti individualiais mažos talpos konteineriais (0,12 m3 arba 0,24 m3 talpos). Nedidelėse kaimo tipo gyvenvietėse planuojama įrengti kolektyvines konteinerines aikšteles su didelės talpos (1,1 m3) konteineriais. Savivaldybė komunalinių atliekų surinkimui gali taikyti ir kitus surinkimo būdus (pvz., betarį surinkimo būdą).

Iš atliekų surinkimo vietų, kolektyvinių konteinerių ir konteinerių aikštelių atliekos turi būti surenkamos didelės talpos sunkvežimiais su presavimo įranga ir vežamos tiesiai į šalinimo ar naudojimo įrenginius. Visose rajono gyvenvietėse atliekos turi būti surenkamos ne rečiau nei kartą per dvi savaites.

Molėtų rajone komunalinių atliekų surinkimo valstybinių užduočių įgyvendinimui užtikrinti reikalingas konteinerių kiekis (apytikris) yra 1.755 (iš jų 518 – 1,1 m3 talpos ir 1.237 – 0,12 m3 talpos), minimalus reikalingas transporto priemonių skaičius – 2. Konteineriams reikalingos investicijos – 449 tūkst. Lt.

32 lentelė. Priemonės komunalinių atliekų surinkimui plėsti

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Konteinerinių aikštelių schemų/planų parengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.
Trūkstamų konteinerinių aikštelių įrengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008-2009 m.
Trūkstamų komunalinių atliekų surinkimo transporto priemonių įsigijimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008-2009 m.
Komunalinių atliekų surinkimas	Molėtų rajono savivaldybės paskirtas operatorius	2008 – 2009 metai
Sprendimo dėl komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m. II ketvirtis
Konkursinės dokumentacijos parengimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2009 m. III ketvirtis
Operatoriaus(-ių) parinkimas (konkursinės procedūros)	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m. IV ketvirtis
Komunalinių atliekų surinkimas	Konkurso būdu parinktas operatorius	2009 – 2011 metai
Operatorių monitoringas (priežiūra)	Molėtų rajono savivaldybė	2008 – 2011 metai
Papildančių sistemų diegimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Savivaldybė/Centras/ Gamintojų ir Importuotojų asociacijos	2008 – 2011 metai

5.6.2. Regioninių šalinimo įrenginių eksploatacija

Visos mišrios komunalinės atliekos, surinktos iš Molėtų rajono atliekų turėtojų, vežamos šalinti tiesiai į Utenos apskrities Mockėnų regioninį sąvartyną, įrengtą pagal visus aplinkosauginius reikalavimus. Sąvartyną eksploatuoja Centras.

Visi 23 rajone dabar esantys uždaryti sąvartynai pagal parengtą sąvartynų uždarymo ir rekultivavimo programą bus baigti rekultivuoti iki 2009 metų. Už jų uždarymą ir sutvarkymą, priežiūrą po uždarymo ir monitoringą atsakingas Centras.

Regioniniame Mockėnų sąvartyne iš Molėtų rajono planuojama šalinti tokius komunalinių atliekų kiekius:

33 lentelė. Regioniniame Mockėnų sąvartyne planuojamos šalinti komunalinės atliekos iš Molėtų rajono (tonomis per metus)

2008	2010	2012	2014	2018
Šalinama sąvartyne iš Molėtų rajono	2,879.7	3,796.9	3,751.5	3,781.7	3,751.3

34 lentelė. Saugaus komunalinių atliekų šalinimo uždavinio įgyvendinimo priemonės

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
4 didžiųjų Molėtų rajono sąvartynų uždarymas	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 m. IV ketvirčio
4 didžiųjų Molėtų rajono sąvartynų priežiūra po uždarymo	Centras	2009-2011 metai
Kitų rajono sąvartynų priežiūra po uždarymo	Centras	2008-2011 metai

5.7. Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų sistemos finansavimas

Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos finansavimo pagrindas yra principo „teršėjas moka“ ir „visų sąnaudų padengimo“ principo įgyvendinimas. Šie principai užtikrinami, įtraukiant į įmoką už komunalinių atliekų tvarkymą visas komunalinių atliekų surinkimo ir tvarkymo sąnaudas, įskaitant atskirą antrinių žaliavų, didžiųjų atliekų surinkimą ir jų paruošimą perdirbti, pavojingų atliekų, esančių komunalinėse atliekose, surinkimą, biologiškai skaidžių atliekų atskirą surinkimą bei Molėtų savivaldybei tenkančią visų regioninės sistemos sąnaudų dalį (biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo ar kito naudojimo, regioninio sąvartyno ir regioninės infrastruktūros eksploatavimo, uždarymo ir priežiūros po uždarymo, administracinės sistemos eksploatavimo sąnaudos). Visi rajono atliekų turėtojai privalo mokėti šią įmoką už komunalinių atliekų tvarkymą.

Įmokos dydis nustatomas, remiantis 1 tonos palaidų atliekų surinkimo, išvežimo ir tvarkymo kaštais, įskaitant visas aukščiau išvardintas atliekų tvarkymo sąnaudas. Molėtų rajono savivaldybė tvirtina metines atliekų susikaupimo normas ir tarifus gyventojams. Visos buitinių atliekų, sudarančių didelę komunalinių atliekų dalį, tvarkymo išlaidos neturėtų viršyti 1 procento vidutinių šeimos pajamų. Socialinė politika turi būti įgyvendinama per socialines programas, o ne atliekas tvarkančių įmonių lėšomis.

Taikant gamintojo atsakomybės principą, buityje susidarančių pakuočių, elektros ir elektroninės įrangos, apmokestinamųjų gaminių atliekų surinkimą turi finansuoti gamintojai ir importuotojai, o ne šių gaminių vartotojai. Siekiant sumažinti atliekų tvarkymo kaštus savivaldybės valdomoje sistemoje, gamintojai ir importuotojai bendradarbiauja su Molėtų rajono savivaldybe vadovaudamiesi geros partnerystės principais, pasirašydami sutartis ir (ar) kitais būdais.

Šiuo metu Molėtų rajono savivaldybėje iš atliekų turėtojų surenkamos įmokos už komunalinių atliekų tvarkymą yra nepakankamos. Iš dalies tai yra sąlygota to, kad ne visi gyventojai ir kt. komunalinių atliekų turėtojai naudojasi (ir/ar moka už) komunalinių atliekų tvarkymo paslauga, be to, mokėjimų dydis yra nustatytas per mažas. Taip pat ne visos esamos sąnaudos yra dengiamos iš atliekų turėtojų surinktų įmokų – komunalinių atliekų tvarkymui yra naudojamos savivaldybės biudžeto lėšos. Ši situacija yra nepatenkinama, kadangi neleidžia pasiekti reikiamo atliekų tvarkymo paslaugos kokybės lygio bei neatitinka realių paslaugos teikimo sąnaudų.

Įgyvendinant principą „teršėjas moka“ Molėtų rajone, apskaičiuojant mokestį už komunalinių atliekų tvarkymą (tarifą ar rinkliavą), turi būti įtrauktos šios sąnaudos:

	nerūšiuotų komunalinių atliekų surinkimas ir pervežimas;

	komunalinėse atliekose esančių antrinių žaliavų atskiras surinkimas ir pervežimas;

	pavojingų buities atliekų, didžiųjų atliekų, buityje susidarančių elektros ir elektroninės įrangos atliekų atskiras surinkimas ir pervežimas;

	kitų atskirai surenkamų atliekų (pvz., žaliųjų atliekų, virtuvės ir maisto atliekų, statybos ir griovimo atliekų) tvarkymas;

	regiono savivaldybių komunalinių atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių eksploatavimas, įskaitant jose surenkamų atliekų tvarkymo sąnaudas;

	regiono savivaldybių kompostavimo aikštelių įrengimas;

	regioninių ir savivaldybių kompostavimo aikštelių eksploatavimas;

	statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelių įrengimas ir eksploatavimas;

	regioninio sąvartyno eksploatavimas, įskaitant uždarymą, rekultivavimą ir priežiūrą po uždarymo;

	kitų atliekų tvarkymo įrenginių eksploatavimas, jeigu šiuos įrenginius būtina įrengti įgyvendinant komunalinių atliekų tvarkymo planų tikslus;

	netinkančių eksploatuoti sąvartynų uždarymas, rekultivavimas ir priežiūra po uždarymo;

	pardavimų organizavimas ir valdymas;

	komunalinių atliekų tvarkymo sistemos valdymas ir administravimas:

	regioninio ir savivaldybių komunalinių atliekų tvarkymo planų rengimas, jų įgyvendinimo organizavimas ir kontrolė;

	galimybių studijų, techninių projektų, konkursų ir kitos dokumentacijos rengimas;

	konkursų atliekoms surinkti ir įrenginiams eksploatuoti organizavimas;

	sutarčių administravimas ir kontrolė;

	visuomenės informavimas komunalinių atliekų tvarkymo klausimais ir kitos veiklos, numatytos komunalinių atliekų tvarkymo planuose.

Molėtų rajone rekomenduojama visas komunalinių atliekų tvarkymo išlaidas paskirstyti atliekų turėtojams priklausomai nuo atliekų turėtojo naudojamo mišrių komunalinių atliekų konteinerio tūrio ir ištuštinimo dažnumo. (Atliekų turėtojo naudojamo konteinerio dydis bei tuštinimo dažnumas parenkamas atsižvelgiant į susidarančius komunalinių atliekų kiekius). Toks sąnaudų paskirstymo būdas iki tam tikro laipsnio skatina atliekų turėtoją rūšiuoti komunalines atliekas, tai yra, atskirti nuo jų antrines žaliavas, buities pavojingas atliekas, žaliąsias ir maisto atliekas.

Įgyvendinant principą „teršėjas moka“ itin svarbią reikšmę turi apmokėjimo (finansinio) instrumento pasirinkimas.

Tarifo atveju, atliekų surinkimo paslaugos teikėjas iš atliekų turėtojų surenka ir atliekas, ir įmokas pagal tarifą. Kadangi planuojama, kad Molėtų rajono savivaldybėje komunalinių atliekų, antrinių žaliavų ir panašiai surinkimą vykdys viena įmonė (pavedus savivaldybei arba pagal viešo konkurso rezultatus), o atliekų tvarkymo objektus (atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelę, kompostavimo aikštelę) eksploatuos Centras, vadinasi, atliekas surenkančio paslaugos teikėjo tarifo dydis turi būti nustatomas toks, kad padengtų ir kitų paslaugos teikėjų (atliekų priėmimo aikštelės ir kitų atliekų tvarkymo įrenginių operatorių) bei visas kitas regioninės atliekų tvarkymo sistemos išlaidas.

Tokiu būdu, komunalinių atliekų tvarkymo tarifą sudarytų savivaldybės teritorijoje atliekas tvarkančios įmonės išlaidos bei Centro išlaidų dalis, tenkanti savivaldybei, kurias savivaldybės administracijai teiktų Centras. Savivaldybės taryba tvirtintų šių išlaidų sumą. Atliekų turėtojai, atsiskaitydami už atliekų tvarkymo paslaugas, visas šias išlaidas padengiančias lėšas pervestų į atliekas surenkančio paslaugos teikėjo sąskaitą. Šis sau pasiliktų tik tą lėšų dalį, kuri padengia jo tiesiogines išlaidas. Likusiomis lėšomis turėtų būti dengiamos atliekų tvarkymo įrenginių eksploatavimo, paskolų grąžinimo, visuomenės informavimo, atliekų tvarkymo administravimo išlaidos. Jeigu visas šias išlaidas patiria Centras, atliekas surenkantis paslaugos teikėjas pervestų šias lėšas Centro išlaidoms apmokėti (sąvartyno „vartų“ mokestis), kuris padengtų visų regioninių objektų eksploatavimo, paskolos grąžinimo ir sistemos administravimo išlaidas.

Vietinių rinkliavų sistemą įprasta laikyti priešinga tradicinei tarifų sistemai, nes su rinkliavų įvedimu siejamas privalomas viešųjų konkursų organizavimas dėl sistemos eksploatavimo (Atliekų tvarkymo įstatymo 30 straipsnis). Savivaldybė, remdamasi viešo konkurso rezultatais, nustato (tvirtina) rinkliavos dydį. Šią rinkliavą privalo mokėti visi savivaldybės teritorijoje esantys atliekų turėtojai. Savivaldybės administracija taip pat privalo organizuoti rinkliavos surinkimą iš atliekų turėtojų. Rinkliava surenkama į savivaldybės biudžetą. Surinktomis lėšomis atsiskaitoma su paslaugos teikėjais.

Kaip ir tarifo atveju, rinkliavą sudaro dvi dalys – savivaldybės teritorijoje paslaugas teikiančio atliekų tvarkytojo išlaidos ir Centro išlaidų dalis, tenkanti savivaldybei.

Priimant sprendimą, kokią apmokėjimo sistemą pasirinkti, būtina prisiminti pagrindinį principą – tiek esant rinkliavos, tiek tarifų variantui, piniginė išraiška už vienos tonos (vieno kubinio metro) komunalinių atliekų sutvarkymą yra vienoda, tai yra, abi šios įmokos turi padengti visas komunalinių atliekų tvarkymo išlaidas.

Siekiant užtikrinti darnų regioninės atliekų tvarkymo sistemos funkcionavimą, tvirtindama atliekų tvarkymo planus bei taisykles ir skaičiuodama įmokos už komunalinių atliekų tvarkymą dydį, Molėtų rajono savivaldybė turi naudoti tą pačią metodiką, kaip kitos Utenos regiono savivaldybės. Tam užtikrinti būtina bendradarbiauti su Centru, kuris koordinuoja regioninės sistemos įgyvendinimą.

35 lentelė. Priemonės regioninės atliekų tvarkymo sistemos finansavimui užtikrinti

Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas
Principo „teršėjas moka“ įgyvendinimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008-2010 metai
Sprendimo dėl vietinės rinkliavos įvedimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2009 m. vidurio
Vietinės rinkliavos už komunalinių atliekų tvarkymą įvedimas	Molėtų rajono savivaldybė	Pagal savivaldybės tarybos nutarime patvirtintus terminus
Vietinės rinkliavos už komunalinių atliekų tvarkymą administravimas	Molėtų rajono savivaldybė arba Centras	Nuo vietinės rinkliavos įvedimo datos

Į trumpalaikę Molėtų rajono atliekų tvarkymo programą (planą) įtrauktos visos priemonės, reikalingos savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sėkmingam funkcionavimui bei plėtrai – papildomos išlaidos naujam atliekų surinkimo autotransportui, papildomiems konteineriams komunalinių atliekų ir antrinių žaliavų surinkimui įsigyti, naujų įrenginių (savivaldybių žaliųjų atliekų kompostavimo bei statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelių) projektavimui ir statybai.

Metiniai eksploataciniai (prognoziniai) Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos kaštai pateikti 36 lentelėje. Šioje lentelėje pateikiami prognoziniai Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos kaštai, paskaičiuoti remiantis įvairiomis prielaidomis. Komunalinių atliekų, antrinių žaliavų surinkimo kaštai didžia dalimi priklausys nuo viešojo konkurso rezultatų, todėl vienos tonos komunalinių atliekų tvarkymo kaina skirsis nuo šioje lentelėje pateiktų skaičių. Esant preliminariai vienos tonos tvarkymo kainai – 211 Lt/tona (arba 35-42 Lt/m³), esant vidutinei susidarymo normai 1,2 m³/gyv./metus, gyventojo mokestis sudarytų apie 30-65 Lt per metus, tai yra apie 3-6 Lt per mėnesį.

36	lentelė. Molėtų rajono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos kaštai 2008-2010 metais

Veikla	Lt, metus
Komunalinių atliekų surinkimas	540.000
Antrinių žaliavų surinkimas	130.000
Savivaldybės administracinės išlaidos	10.000
Visuomenės informavimas	27.000
Viso	707.000
PVM 18%	127.260
Viso	834.260
Surenkama atliekų	5.079
Surinkimo kaina Lt/tona	164
„Vartų mokestis“	47
Tvarkymo kaina Lt/tona	211

Trumpalaikės užduotys 2008-2011 m.

Uždavinys	Priemonė	Priemonės	Atsakinga institucija	Atlikimo terminas	Investicijos/ metinės eksploatacijos kaštai	Finansavimo šaltiniai
1. Regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas	1.1Regioninės infrastruktūros sukūrimas	Išnagrinėti statybos ir griovimo bei žaliųjų atliekų atskiro surinkimo galimybes	Savivaldybė/Centras	2008 m.	10.000	Savivaldybės lėšos

Sprendimo dėl statybinių atliekų tvarkymo aikštelės įrengimo savivaldybėje priėmimas	Savivaldybė/Centras	Iki 2009 metų pabaigos	-	Savivaldybės lėšos

Sprendimo dėl statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės bei savivaldybės kompostavimo aikštelės įrengimo ir statybos koordinavimo bei eksploatacijos pavedimo Centrui priėmimas	Savivaldybė/Centras	Iki 2009 metų pabaigos	-	Savivaldybės lėšos

Statybos ir griovimo aikštelės projektavimas ir įrengimas savivaldybėje	Savivaldybė/Centras	2010 metai	100.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

Kompostavimo aikštelės projektavimas ir įrengimas savivaldybėje	Savivaldybė/Centras	2010 metai	200.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

Sprendimo dėl atliekų deginimo įrenginio statybos priėmimas	Savivaldybė su kitomis Utenos regiono savivaldybėmis /Centras	Iki 2011 metų	-	Savivaldybės lėšos

1.2 Regioninės sistemos organizacinės struktūros sukūrimas	Parengti ir patvirtinti Molėtų rajono savivaldybės atliekų tvarkymo taisykles	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 metų liepos 1 d.	-	Savivaldybės lėšos

Savivaldybei priimti sprendimus dėl funkcijų perdavimo Centrui	Centras/ Savivaldybė/ kitos regiono savivaldybės/ Utenos apskrities viršininko administracija	2008-2011 m	-	Savivaldybės lėšos

Pasirašyti sutartis tarp Centro ir savivaldybės dėl funkcijų komunalinių atliekų tvarkymo srityje perdavimo	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Pagal priimtuose sprendimuose nurodytas datas	5.000	Savivaldybės lėšos

1.3 Informacijos teikimas	Parengti ir pasirašyti sutartį dėl informacijos apie atliekų tvarkymą teikimo tarp Molėtų rajono savivaldybės ir Centro	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 pabaigos	5.000	Savivaldybės lėšos
2. Atliekų mažinimas (prevencija)	Sprendimo dėl visuomenės informavimo ir švietimo vykdymo savivaldybės teritorijoje perdavimo Centrui priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Iki 2008 metų liepos 1 dienos	-	Savivaldybės lėšos

Savivaldybės ataskaitos apie atliekų tvarkymą teikimas visuomenei	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Kiekvienais metais iki kovo 31 d.	5.000	Savivaldybės lėšos

Savivaldybės visuomenės informavimo programos parengimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	Kiekvienais metais iki gruodžio 15 d.	5.000	Savivaldybės lėšos

Savivaldybės visuomenės informavimo programos vykdymas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008 – 2011 m.	25.000 Lt/m.	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos
3. Atliekų naudojimas ir perdirbimas	3.1 APLSA eksploatacija	Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelės eksploatacija	Centras	2008-2011 metai	100.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių plėtra, įrengiant papildomą APLSA Molėtų rajono savivaldybėje	Savivaldybė/ Centras	2011-2013 metai	700.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

3.2 Antrinių žaliavų surinkimas	Parengti ir patvirtinti antrinių žaliavų konteinerių aikštelių išdėstymo schemą	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.	10.000	Savivaldybės lėšos

Priimti sprendimą dėl antrinių žaliavų surinkimo operatoriaus parinkimo	Savivaldybė	2008 m.	-	Savivaldybės lėšos

Antrinių žaliavų surinkimo operatoriaus parinkimas	Savivaldybė/ Centras	2008 m.	10.000	Savivaldybės lėšos

Antrinių žaliavų atskiras surinkimas	Parinktas operatorius	Nuo 2008 m.	130.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Įvertinti papildomo rūšiavimo šalinimo įrenginiuose (Mockėnų regioniniame sąvartyne) galimybes, siekiant padidinti surinkimą	Centras/ Savivaldybė su kitomis regiono savivaldybėmis	Iki 2009 m.	10.000	Regiono savivaldybių lėšos

Rūšiavimo linijos regioniniame sąvartyne įrengimas	Centras	Iki 2009 metų	1.500.000	Sanglaudos fondas/ Centro lėšos

Rūšiavimo linijos regioniniame sąvartyne eksploatacija	Nuo 2009 metų	250.000 Lt/m.	Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Antrinių žaliavų surinkimo konteinerinių aikštelių plėtra	Savivaldybė/ operatorius	Nuo 2010 metų	100.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

3.3 Biologiškai skaidžių atliekų surinkimas ir tvarkymas	Žaliųjų atliekų surinkimas per APLSA	Centras	Nuo 2008 metų	Išlaidos įtrauktos į APLSA eksploatacijos kaštus	Atliekų turėtojų įmokos

Regioninių kompostavimo aikštelių eksploatacija	Centras	Nuo 2008 m. II ketvirčio	113.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Sprendimo dėl atskiro žaliųjų atliekų surinkimo (apvažiavimo būdu ir/ar specialiais konteineriais) priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2010 m. sausio 1 d.	-	Savivaldybės lėšos

Kompostavimo aikštelės savivaldybėje projektavimas ir įrengimas	Molėtų rajono savivaldybė/Centras	2010 metai	100.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

Kompostavimo aikštelės eksploatacijai reikalingų dokumentų (TIPK, techninio atliekų tvarkymo reglamento ir t.t.) parengimas ir suderinimas	Centras	2010 III-IV ketvirčiai	10.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

Savivaldybės kompostavimo aikštelės eksploatacija	Centras	Nuo 2011 metų	70.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Atskiras žaliųjų atliekų surinkimas (apvažiavimo būdu ir/ar specialiais konteineriais), jas šalinant savivaldybės kompostavimo aikštelėje	Konkurso tvarka parinktas operatorius	Nuo 2011 metų	Pagal konkurso rezultatus patvirtinti įkainiai	Atliekų turėtojų įmokos

Namudinio kompostavimo skatinimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008 – 2011 metai	10.000 Lt/m.	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Kompostavimo namų ūkyje taisyklių parengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m.	5.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Susitarimai su įmonėmis, kurių ūkinėje komercinėje veikloje susidaro biologiškai skaidžios gamybos atliekos, dėl investicijų į regioninio anaerobinio pūdymo įrenginio įrengimą	Centras/ Molėtų rajono savivaldybė/ įmonės	Iki 2010 metų	-	Savivaldybės lėšos

Regioninio anaerobinio pūdymo įrenginio projektavimas ir įrengimas	Centras	2009 – 2010 metai	18.362.000	Sanglaudos fondas/ valstybės lėšos/ Centro paskola

3.4 Specifinių komunalinių atliekų srautų surinkimas	Sprendimo dėl specifinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.	-	Savivaldybės lėšos

Operatoriaus parinkimas (konkursinės procedūros) – jei ši užduotis nepavedama komunalinių atliekų surinkimo operatoriui	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.	10.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Specifinių atliekų surinkimas apvažiavimo būdu	Konkurso tvarka parinktas operatorius	2008 – 2011 m. (ne rečiau kaip du kartus per metus)	Pagal konkurso rezultatus patvirtinti įkainiai	Atliekų turėtojų įmokos

Operatoriaus darbo monitoringas (priežiūra)	Molėtų rajono savivaldybė	2008 – 2011 metai	2.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Papildančių sistemų diegimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Molėtų rajono savivaldybė/ Gamintojų ir Importuotojų asociacijos	2008 – 2011 metai	-	Importuotojų ir gamintojų asociacijų lėšos

Statybos ir griovimo atliekų tvarkymo sekcijos eksploatacija regioniniame sąvartyne	Centras	Nuo 2008 metų	15.000 Lt/m.	Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Specifinių atliekų atskyrimas regioniniame sąvartyne	Centras	Nuo 2009 metų	Pagal konkurso rezultatus patvirtinti įkainiai	Atliekų turėtojų įmokos

Sprendimo dėl statybinių atliekų tvarkymo aikštelės įrengimo Molėtų rajono savivaldybėje priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2009 metų pabaigos	-	Savivaldybės lėšos

Statybos ir griovimo aikštelės įrengimas savivaldybėje	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2009-2010 metai	100.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos

Statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės operatoriaus parinkimas (konkursinės procedūros)	Centras	2010 m. III-IV ketvirčiai	10.000	Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Savivaldybės statybinių atliekų tvarkymo aikštelės eksploatacija	Konkurso būdu parinktas operatorius/-iai	Nuo 2011 metų	25.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos
4. Saugus atliekų šalinimas	4.1 Komunalinių atliekų surinkimo paslaugos plėtra	Konteinerinių aikštelių schemų/planų parengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008 m.	10.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Trūkstamų konteinerinių aikštelių įrengimas	Molėtų rajono savivaldybė	2008-2009 m.	50.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Trūkstamų komunalinių atliekų surinkimo transporto priemonių įsigijimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008-2009 m.	1.000.000	Sanglaudos fondo lėšos/ Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Komunalinių atliekų surinkimas	Savivaldybės paskirtas operatorius	2008 – 2009 metai	480.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Sprendimo dėl komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m. II ketvirtis	-	Savivaldybės lėšos

Konkursinės dokumentacijos parengimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2009 m. III ketvirtis	10.000	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Operatoriaus(-ių) parinkimas (konkursinės procedūros)	Molėtų rajono savivaldybė	2009 m. IV ketvirtis

Komunalinių atliekų surinkimas	Konkurso būdu parinktas operatorius	2009 – 2011 metai	480.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Operatorių monitoringas (priežiūra)	Molėtų rajono savivaldybė	2008 – 2011 metai	2.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Papildančių sistemų diegimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Savivaldybė/Centras/ Gamintojų ir Importuotojų asociacijos	2008 – 2011 metai	-	Gamintojų ir Importuotojų asociacijų lėšos

4.2 Regioninių šalinimo įrenginių eksploatacija	4 didžiųjų Molėtų rajono sąvartynų uždarymas	Centras ir Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2008 m. IV ketvirčio	50.000	Sanglaudos fondas/ valstybės lėšos/ Centro paskola

4 didžiųjų Molėtų rajono sąvartynų priežiūra po uždarymo	Centras	2009-2011 metai	10.000 Lt/m.	Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Kitų rajono sąvartynų priežiūra po uždarymo	Centras	2008-2011 metai	10.000 Lt/m.	Centro lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos
5. Atliekų tvarkymo sistemos finansavimas	Principo „teršėjas moka“ įgyvendinimas	Molėtų rajono savivaldybė/ Centras	2008-2010 metai	-	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Sprendimo dėl vietinės rinkliavos įvedimo priėmimas	Molėtų rajono savivaldybė	Iki 2009 m. vidurio	-	Savivaldybės lėšos

Vietinės rinkliavos už komunalinių atliekų tvarkymą įvedimas	Molėtų rajono savivaldybė	Pagal savivaldybės tarybos nutarime patvirtintus terminus	-	Savivaldybės lėšos/ Atliekų turėtojų įmokos

Vietinės rinkliavos už komunalinių atliekų tvarkymą administravimas	Molėtų rajono savivaldybė arba Centras	Nuo vietinės rinkliavos įvedimo datos	5.000 Lt/m.	Atliekų turėtojų įmokos

Ilgalaikės užduotys 2012-2018 m.

Ilgojo laikotarpio atliekų tvarkymo užduotys yra nustatomos 2012 – 2018 m. laikotarpiui. Šiuo metu yra gana sunku nustatyti konkrečias užduotis ilguoju laikotarpiu. Konkrečių ilgalaikio plano užduočių nustatymas žymia dalimi priklauso nuo trumpalaikio atliekų tvarkymo plano užduočių įgyvendinimo bei sprendimų regioniniame lygyje. Trumpalaikiame Molėtų rajono atliekų tvarkymo plane numatyti uždaviniai bei priemonės pilnai leis įgyvendinti Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano užduotis, todėl ilgalaikėje programoje praktiškai nenumatomi nauji atliekų tvarkymo įrenginiai, išskyrus tuos atvejus, jei savivaldybė, siekdama antrinių žaliavų bei kitų perdirbimui skirtų atliekų surinkimo kokybės, nuspręs įrengti papildomas kompostavimo aikšteles, statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikšteles, atliekų priėmimo punktus. Ilgalaikis Molėtų rajono atliekų tvarkymo planas turi būti peržiūrėtas po ketverių metų, ir, atsižvelgus į per tą laikotarpį įgyvendintas/neįgyvendintas priemones bei pasiektus rezultatus, atitinkamai koreguojamas.

Atliekų tvarkymo sistemos valdymo pokyčiai priklausys nuo Molėtų rajono savivaldybės sprendimų dėl savo funkcijų atliekų tvarkymo srityje perdavimo UAB „Utenos RATC“. Tačiau siekiant kokybiškesnio visos regioninės atliekų tvarkymo sistemos eksploatavimo siektinas uždavinys yra, kad UAB „Utenos RATC“ būtų perduotos šios Molėtų rajono savivaldybės funkcijos:

	Visuomenės informavimas ir švietimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje;

	Savivaldybės atliekų tvarkymo plano ir taisyklių rengimas;

	Komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus(-ių) parinkimas bei jo kontrolė;

	Specifinių atliekų surinkimo organizavimas;

	Antrinių žaliavų surinkimo organizavimas;

	Kitos galimos atliekų tvarkymo funkcijos.

Tokiu būdu Molėtų rajono savivaldybė nuo 2012 metų vykdytų tik:

	Atliekų tvarkymo planų ir taisyklių tvirtinimą;

	Mokesčio už komunalinių atliekų tvarkymą dydžio tvirtinimą;

	UAB „Utenos RATC“ veiklos kontrolę;

	Kitų UAB „Utenos RATC“ neperduotų funkcijų vykdymą.

Molėtų rajono trumpalaikiame atliekų tvarkymo plane nustatyta užduotis nuo 2010 metų atskirai surinkti ir perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 procentų komunalinių atliekų, taip pilnai įgyvendinant Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano užduotis. Siekiant pagerinti surenkamų perdirbimui tinkamų atliekų kokybę, savivaldybė, įvertinusi ekonominį bei aplinkosauginį naudingumą, turi priimti sprendimus dėl papildomų antrinių žaliavų, kitų perdirbimui skirtų atliekų surinkimo priemonių įdiegimo (antrinių žaliavų surinkimo aikštelių, atliekų priėmimo punktų plėtra, naujų žaliųjų atliekų kompostavimo, statybos ir griovimo aikštelių įrengimo).

2014-2016 metais planuojama įrengti po vieną (mažesnę) žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelę kiekvienoje savivaldybės seniūnijoje. Šių aikštelių finansavimo šaltinis – Centro/Savivaldybės paskola. Visos išlaidos dengiamos iš mokesčio už komunalinių atliekų tvarkymą.

Ilgalaikiame planavimo laikotarpyje (nuo 2012 metų) turi būti priimtas savivaldybės sprendimas dėl žaliųjų atliekų surinkimo apvažiavimo būdu, vėliau jas šalinant APLSA ar savivaldybės kompostavimo aikštelėje. Tokia užduotis turi būti nustatyta komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus parinkimo konkurso techninėje užduotyje. Techninėje užduotyje Operatoriui taip pat turi būti numatytas reikalavimas teikti žaliųjų atliekų atskiro surinkimo paslaugas (pastatant tam skirtus konteinerius), esant gyventojų prašymams (pvz., pavasario-vasaros sezono metu individualių namų, sodų bendrijų teritorijose). Už tokias paslaugas gyventojai apmoka atskirai, pagal Operatoriaus pasiūlyme pateiktus įkainius.

Atsižvelgiant į numatomas įdiegti atliekų tvarkymo priemones, Molėtų rajone nustatomos antrinių žaliavų surinkimo užduotys nurodytos 37 lentelėje.

37 lentelė. Antrinių žaliavų surinkimo užduotys

2015	2018
Plastikai	3.0%	6.0%
Popierius/kartonas	7.0%	10.0%
Stiklas	6.0%	7.0%
Kombinuota pakuotė	50.0%	50.0%

Įdiegus trumpalaikėje programoje numatytas priemones biodegraduojančių atliekų tvarkymui (anaerobinio pūdymo įrenginys regioniniame sąvartyne), tai leis pilnai įgyvendinti ES bei Lietuvos teisės aktų reikalavimus dėl šių atliekų patekimo į sąvartynus mažinimo (Atliekų tvarkymo užduotys 2012 – 2018 metams yra nurodytos 5 skyriuje, kartu su trumpalaikio plano užduotimis).

Pagal VSATP reikalavimus, po mišrių komunalinių atliekų rūšiavimo arba mechaninio biologinio apdorojimo likusios netinkamos perdirbti, turinčios energetinę vertę atliekos turi būti panaudojamos energijai gauti. Remiantis šia VSATP nuostata turi būti apsvarstytos ir įvertintos Vilniaus-Utenos mišrių komunalinių atliekų deginimo įrenginio statybos galimybės. Pastačius tokį įrenginį Vilniaus apskrityje, turės būti įrengta atliekų perkrovimo stotis Utenos regionui (regioninio sąvartyno teritorijoje) bei šlako ir pelenų šalinimo sekcija Vilniaus regioniniame sąvartyne. Tam turės būti sudaryta Vilniaus-Utenos regionų darbo grupė, atsakinga už šių įrenginių projektavimo ir statybos organizavimą. Tačiau konkrečių užduočių kol kas nenustatoma, šios užduoties įgyvendinimas priklausys nuo regiono savivaldybių bei Centro tarpusavio susitarimų bei šių susitarimų vykdymo, taip pat nuo galimų pokyčių valstybinėje strategijoje.

38 lentelė. Ilgalaikio atliekų tvarkymo plano užduotys

Užduotis	Atsakinga institucija	Terminas	Finansavimo šaltinis
Molėtų rajono savivaldybės visuomenės informavimo programos vykdymas	Savivaldybė arba Centras	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos
Regioninės infrastruktūros įrenginių eksploatacija Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Centras/ parinktas operatorius	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos
Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių plėtra, įrengiant papildomą APLSA Molėtų rajono savivaldybėje	Savivaldybė/Centras/ Parinktas operatorius	2011-2012 metai	Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos
Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių plėtra, įrengiant po vieną APLSA kiekvienoje Molėtų rajono seniūnijoje	Savivaldybė/Centras	2014-2016 metai	Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos
Antrinių žaliavų surinkimo konteinerinių aikštelių plėtra	Centras/Savivaldybė/ operatorius	2012-2018 metai	Centro paskola/ savivaldybės lėšos/Atliekų turėtojų įmokos
Molėtų rajono savivaldybės statybinių atliekų tvarkymo aikštelės eksploatacija	Konkurso būdu parinktas operatorius/-iai	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos
Savivaldybės žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės eksploatacija	Centras/savivaldybė	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos
Specifinių atliekų surinkimas apvažiavimo būdu	Konkurso tvarka parinktas operatorius	2012-2018 m. (ne rečiau kaip du kartus per metus)	Atliekų turėtojų įmokos
Papildančių sistemų diegimas ir eksploatavimas Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje	Savivaldybė ir Importuotojų bei Gamintojų asociacijos	2012-2018 metai	Importuotojų bei Gamintojų asociacijų lėšos
Komunalinių atliekų surinkimo operatoriaus darbo monitoringas (priežiūra)	Savivaldybė arba Centras	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos
Vilniaus-Utenos regionų atliekų deginimo įrenginio, Utenos atliekų perkrovimo stoties bei šlako ir pelenų šalinimo sekcijos Vilniaus regioniniame sąvartyne įrengimo galimybių įvertinimas	Vilniaus bei Utenos apskričių viršininkų administracijos bei savivaldybės	2011-2012 metai	Savivaldybių ir apskričių viršininkų administracijų lėšos
Vilniaus-Utenos regionų atliekų deginimo įrenginio, Utenos atliekų perkrovimo stoties bei šlako ir pelenų šalinimo sekcijos Vilniaus regioniniame sąvartyne statyba ir eksploatacija, jei bus priimtas teigiamas sprendimas	Centras/Vilniaus apskrities atliekų tvarkymo centras	Nuo 2011 metų	Sanglaudos fondas/ Centro paskola/ Atliekų turėtojų įmokos
Molėtų rajono sąvartynų priežiūra po uždarymo ir monitoringas	Centras	2012-2018 metai	Atliekų turėtojų įmokos

_____________________________

PATVIRTINTA

Molėtų rajono savivaldybės tarybos

2008 m. vasario 14 d. sprendimu Nr. B1-19

MOLĖTŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMO TAISYKLĖS

I. BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Šios taisyklės parengtos vadovaujantis Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos įstatymu (Žin., 1992, Nr. 5-75), Lietuvos Respublikos savivaldos įstatymu (Žin., 2000, Nr. 91-2832), Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymu (Žin., 1998, Nr. 61-1726; 2002, Nr. 13-475), Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 (Žin., 2002, Nr. 40-1499; 2007, Nr. 122-5003), Atliekų tvarkymo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1999 m. liepos 14 d. įsakymu Nr. 217 (Žin., 1999, Nr. 63-2065; 2004, Nr. 68-2381), Savivaldybės atliekų tvarkymo planu, patvirtintu 2008 m. vasario 14 d. Savivaldybės tarybos sprendimu Nr. B1-19.

2. Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisyklės (toliau – Taisyklės) reglamentuoja komunalinių atliekų Molėtų rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybės) teritorijoje tvarkymo viešųjų paslaugų teikimą, nustato komunalinių atliekų surinkimo, rūšiavimo, šalinimo, saugojimo, apskaitos tvarką, atliekų turėtojų bei atliekų tvarkytojų teises, pareigas ir atsakomybę ir yra skirtos užtikrinti Savivaldybės bei Utenos regiono atliekų tvarkymo planų įgyvendinimą.

3. Taisyklės yra privalomos visiems Savivaldybės teritorijoje esantiems komunalinių atliekų turėtojams: fiziniams ir juridiniams asmenims. Taisyklių reikalavimai, nustatyti juridiniams asmenims, taikomi ir jų filialams, atstovybėms bei bet kokio tipo atskirai esantiems struktūriniams ar ūkiniams padaliniams (toliau – Juridinių asmenų padaliniai).

4. Skirtingų komunalinių atliekų srautų tvarkymo reikalavimai gali būti nustatomi atskirose šių atliekų srautų tvarkymo taisyklėse ir kituose dokumentuose, kurie, esant būtinybei, gali būti keičiami, tikslinami, taisomi ir papildomi.

5. Kitos Savivaldybės teritorijoje susidarančios atliekos yra tvarkomos Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka.

II. PAGRINDINĖS SĄVOKOS

6. Taisyklėse naudojamos šios sąvokos:

6.1. Antrinės žaliavos – tiesiogiai perdirbti tinkamos atliekos ir perdirbti tinkamos iš atliekų gautos medžiagos.

6.2. Atliekos – bet kokios medžiagos ar daiktai, kurių atliekų turėtojas atsikrato, nori atsikratyti ar privalo atsikratyti ir kurie priklauso atliekų kategorijoms, nurodytoms Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 1 priede bei patenka į Aplinkos ministerijos patvirtintą atliekų sąrašą.

6.3. Atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelė (APLSA) – įrenginys, kuriame iš komunalinių atliekų turėtojų laikinai saugoti priimamos atskirai surinktos naudoti, apdoroti ir atskirai šalinti skirtos atliekos: antrinės žaliavos, didžiosios atliekos, buityje susidarančios elektros ir elektroninės įrangos atliekos, pavojingos buities atliekos, žaliosios atliekos, statybos ir griovimo atliekos ir kuriame iš komunalinių atliekų turėtojų (fizinių asmenų) šios atliekos priimamos be papildomo mokesčio.

6.4. Atliekų turėtojas – atliekų gamintojas arba juridinis ar fizinis asmuo (individualios namų valdos savininkas arba nuomininkas, daugiabučio namo buto savininkas arba nuomininkas (arba daugiabučių namų savininkų bendrija bei būsto eksploatavimo įmonė (daugiabučių namų administratorius)), sodo ar garažo valdos savininkas arba nuomininkas (arba sodų ar garažų bendrija), įmonė, įstaiga ar organizacija), kuris turi atliekų.

Punkto pakeitimai:

Nr. B1-60, 2008-03-27, paskelbta TAR 2008-03-27, i. k. 2008-00258

6.5. Biodegraduojamosios atliekos (biologiškai skaidžios atliekos) – bet kokios atliekos, kurios gali būti suskaidytos aerobiniu ir anaerobiniu būdu, pvz., žaliosios atliekos – žaliųjų teritorijų, parkų bei sodų tvarkymo atliekos (šakos, lapai, nupjauta žaliųjų vejų žolė), užterštas arba netinkamas perdirbti popierius ir kartonas, skystos ir kietos maisto produktų atliekos, susidarančios gaminant arba realizuojant maistą ir pan.

6.6. Buityje susidarančios elektros ir elektroninės įrangos atliekos – buityje, taip pat komerciniuose bei pramonės ūkio objektuose, institucijose ir kituose šaltiniuose susidarančios elektros arba elektroninės įrangos atliekos, savo pobūdžiu ar sudėtimi bei kiekiu panašios į buityje susidarančias elektros ir elektroninės įrangos atliekas.

6.7. Didžiosios atliekos – dideli buities apyvokos daiktai: baldai, dviračiai ir kt.

6.8. Eksploatuoti netinkama transporto priemonė – transporto priemonė, priskiriama atliekoms, apibrėžtoms Lietuvos Respublikos Atliekų tvarkymo įstatyme.

6.9. Farmacinės atliekos – naikintini vaistai ir netinkami naudoti chemikalai (pasibaigusio tinkamumo laiko ar nekokybiški farmacinėje veikloje naudojami reagentai ir cheminės medžiagos).

6.10. Komunalinės atliekos – buitinės (buityje susidarančios) ir kitokios atliekos, kurios savo pobūdžiu ar sudėtimi yra panašios į buitines atliekas.

6.11. Komunalinių atliekų apskaitos tvarkytojas – savivaldybės skyrius (departamentas) arba juridinis asmuo, kuriam savivaldybės tarybos sprendimu yra pavestas komunalinių atliekų apskaitos administravimas;

6.12. Komunalinių atliekų turėtojas – juridinis ar fizinis asmuo (individualios namų valdos savininkas, daugiabučio namo buto savininkas (arba daugiabučių namų savininkų bendrija bei būsto eksploatavimo įmonė (daugiabučių namų administratorius), sodo ir garažo valdos savininkas (arba sodų ir garažų bendrija), įmonė, įstaiga ir organizacija), kuris turi komunalinių atliekų.

6.13. Komunalinių atliekų tvarkymas – šių atliekų surinkimo, vežimo, naudojimo ir šalinimo veikla, taip pat atliekų tvarkymo veiklos priežiūra bei atliekų šalinimo vietų priežiūra po jų uždarymo.

6.14. Komunalinių atliekų tvarkymo sistema – organizacinių, techninių ir teisinių priemonių visuma, susijusi su Savivaldybės funkcijų įgyvendinimu komunalinių atliekų tvarkymo srityje.

6.15. Komunalinių atliekų tvarkymo sistemą papildanti atliekų surinkimo sistema (papildanti atliekų surinkimo sistema) – Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatytoms gaminių ir (ar) pakuočių atliekų tvarkymo užduotims įvykdyti, gamintojų, importuotojų, jų įsteigtų organizacijų ar atliekas tvarkančių įmonių, kurioms gamintojai ir importuotojai sutartiniais pagrindais paveda tvarkyti gaminių ir (ar) pakuočių atliekas, diegiama ar įdiegta gaminių ir (ar) pakuotės atliekų surinkimo iš komunalinių atliekų srauto sistema.

6.16. Komunalinių atliekų tvarkytojas – įmonė ar kitas juridinis asmuo, kuris tvarko komunalines atliekas pagal Atliekų tvarkymo įstatymo ir kitų teisės aktų reikalavimus.

6.17. Leidimas – taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimas, rengiamas ir išduodamas Aplinkos ministerijos nustatyta tvarka.

6.18. Naikintini vaistai – pasibaigusio tinkamumo laiko, nekokybiški, konfiskuoti arba iš gyventojų surinkti vaistai, kurie negali būti vartojami sveikatos priežiūros ir veterinarijos tikslais.

6.19. Nerūšiuotos komunalinės atliekos – komunalinės atliekos, nuo kurių atskirtos visos atskirai surenkamos atliekos ir antrinės žaliavos.

6.20. Pakuočių atliekos – pakuotės ir pakuočių medžiagos, kurios pagal Atliekų tvarkymo įstatyme pateiktą atliekų apibrėžimą priskiriamos atliekoms, išskyrus pakuočių gamybos atliekas.

6.21. Pavojingos atliekos – atliekos, atliekų sąraše pažymėtos kaip pavojingos, pasižyminčios viena ar keliomis pavojingumą lemiančiomis savybėmis, nurodytomis Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 4 priede ir atitinkančios Aplinkos ministerijos nustatytus pavojingumo kriterijus, bei kitos atliekos, atliekų sąraše nepažymėtos kaip pavojingos, tačiau pasižyminčios viena ar keliomis pavojingumą lemiančiomis savybėmis ir atitinkančios atliekų pavojingumo kriterijus.

6.22. Pavojingos buities atliekos – atliekos, susidarančios pas komunalinių atliekų turėtojus, atliekų sąraše pažymėtos kaip pavojingos, pasižyminčios viena ar keliomis pavojingumą lemiančiomis savybėmis, nurodytomis Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 4 priede, ir atitinkančios Aplinkos ministerijos nustatytus atliekų pavojingumo kriterijus, bei kitos atliekos, atliekų sąraše nepažymėtos kaip pavojingos, tačiau pasižyminčios viena ar keliomis pavojingumą lemiančiomis savybėmis ir atitinkančios atliekų pavojingumo kriterijus. Pagrindinės šių atliekų grupės: galvaniniai elementai, akumuliatoriai; pasenę vaistai; buitinės chemijos produktai; lakų, dažų, skiediklių atliekos; cheminėmis medžiagomis užteršta pakuotė; naudoti tepalai, tepalų filtrai ir kitos naftos produktų atliekos; gyvsidabrio turinčios atliekos; dalis buityje susidarančių elektros ir elektroninės įrangos atliekų; kitos atliekos.

6.23. Regioninė komunalinių atliekų tvarkymo sistema – techninių, organizacinių ir teisinių priemonių visuma, susijusi su Savivaldybės funkcijų įgyvendinimu atliekų tvarkymo srityje ir veikianti Utenos apskrities savivaldybių administruojamose teritorijose.

6.24. Regioniniai viešieji atliekų tvarkymo įrenginiai – atliekų perkrovimo stotis, regioninis sąvartynas, atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelės, kompostavimo aikštelės, statybos ir griovimo atliekų tvarkymo aikštelės ir kiti regioniniai atliekų tvarkymo įrenginiai, savo nuosavybės teise priklausantys UAB „Utenos RATC“ ir reikalingi šiose taisyklėse nurodytoms regioninėms komunalinių atliekų tvarkymo paslaugoms teikti.

6.25. Regioninis sąvartynas – komunalinių atliekų šalinimo įrenginys, atitinkantis ES direktyvų ir Lietuvos Respublikos teisės aktų reikalavimus, skirtas atliekoms išversti ant žemės paviršiaus arba po žeme.

6.26. Sąvartyno „vartų mokestis“ – regioninį sąvartyną eksploatuojančio juridinio asmens nustatytas užmokestis už priimamų šalinti sąvartyne komunalinių atliekų svorio vienetą. Į šį mokestį yra įskaičiuotos visos regioninės sistemos eksploatavimo sąnaudos, įskaitant sąvartynų uždarymo ir priežiūros po uždarymo, regioninių atliekų tvarkymo įrenginių eksploatavimo, surinktų specifinių atliekų srautų (buities pavojingų, didžiųjų atliekų, biodegraduojančių atliekų, žaliųjų atliekų) tvarkymo, visuomenės informavimo ir švietimo, regioninės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administravimo, investicijų, reikalingų plėtoti regioninę atliekų tvarkymo sistemą ir kitas sąnaudas.

6.27. Savivaldybės viešieji atliekų tvarkymo įrenginiai – atliekų bei antrinių žaliavų surinkimo priemonės, konteinerių aikštelės, atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelės, buities pavojingų atliekų surinkimo įrenginiai (punktai), kompostavimo aikštelės ir kiti atliekų tvarkymo įrenginiai, savo nuosavybės teise priklausantys Savivaldybei ar komunalinių atliekų tvarkytojui ir reikalingi šiose taisyklėse nurodytoms Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo paslaugoms teikti.

6.28. Specifinės atliekos – iš komunalinių atliekų atskirai surenkamos ir tvarkomos atliekos (antrinės žaliavos, didžiosios atliekos, pavojingos buities atliekos, buityje susidarančios elektros ir elektroninės įrangos atliekos, biologiškai skaidžios (žaliosios) ir kitos atskirai surenkamos atliekos).

6.29. Statybos ir griovimo atliekos – atliekos, susidarančios statant, rekonstruojant, remontuojant ar griaunant statinius.

6.30. Tarifas – Savivaldybės tarybos patvirtinta įmoka už komunalinių atliekų tvarkymą, kuri padengia visas savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos bei savivaldybei tenkančias regioninės atliekų tvarkymo sistemos išlaidas ir kurią komunalinių atliekų turėtojai moka komunalinių atliekų tvarkytojui.

6.31. Žaliosios atliekos – žaliųjų teritorijų, parkų bei sodų tvarkymo atliekos (šakos, lapai, nupjauta žaliųjų vejų žolė) ir kitos panašios kilmės atliekos, kurios gali būti suskaidytos aerobiniu ar anaerobiniu būdu.

6.32. Naudojamas nekilnojamasis turtas – Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje esantis nekilnojamasis turtas, kuriame suvartojama daugiau kaip 150 kWh elektros energijos per metus.

Papildyta punktu:

Nr. B1-163, 2013-11-28, paskelbta TAR 2013-11-28, i. k. 2013-03300

7. Kitos Taisyklėse vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžtos Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos įstatyme, Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatyme, Atliekų tvarkymo taisyklėse.

III. KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMO ORGANIZAVIMAS

8. Savivaldybės administracija, organizuodama komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, būtiną jos teritorijoje susidarančioms komunalinėms atliekoms tvarkyti, naudojasi tiek Savivaldybės, tiek regioninės atliekų tvarkymo sistemos viešaisiais atliekų tvarkymo įrenginiais.

9. Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistema teikia komunalinių atliekų surinkimo, išvežimo, rūšiavimo, naudojimo ir šalinimo paslaugas visiems Savivaldybės teritorijoje esantiems komunalinių atliekų turėtojams.

10. Komunalines atliekas, kurių turėtojo neįmanoma nustatyti, tvarko komunalinių atliekų tvarkytojas sutartyje su savivaldybe nustatyta tvarka.

11. Savivaldybės atliekų tvarkymo sistema turi užtikrinti visų Savivaldybės teritorijoje susidarančių komunalinių atliekų tvarkymą taip, kad nekiltų pavojus aplinkai ir žmonių sveikatai.

12. Savivaldybės atliekų tvarkymo sistema turi užtikrinti kokybiškas atliekų tvarkymo paslaugas už mažiausią galimą kainą.

13. Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos esama būklė, organizavimo bei plėtros tikslai ir priemonės aprašyti Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo plane, parengtame atsižvelgiant į Valstybinį strateginį atliekų tvarkymo planą ir į Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo planą.

14. Savivaldybės teritorijoje komunalinių atliekų tvarkymą administruoja ir organizuoja Savivaldybės administracija, vadovaudamasi galiojančiais teisės aktais.

Daliai komunalinių atliekų tvarkymo organizavimo funkcijų vykdyti Savivaldybės taryba kartu su kitomis regiono savivaldybėmis yra įsteigusi UAB Utenos Regioninį atliekų tvarkymo centrą (toliau – Utenos RATC), kuris vykdo veiklą pagal Utenos RATC įstatus, ir kitus dokumentus.

15. Savivaldybės ir Utenos RATC komunalinių atliekų tvarkymo funkcijų pasidalinimas yra nustatytas Savivaldybės administracijos ir Utenos RATC sutartyje.

16. Savivaldybės administracija organizuoja Savivaldybės teritorijoje susidarančių komunalinių atliekų surinkimą bei pervežimą į regioninį sąvartyną ir nuo jų atskirtų specifinių atliekų – antrinių žaliavų, pavojingų buities atliekų, elektros ir elektroninės įrangos atliekų, žaliųjų bei didžiųjų ir kitų naudoti tinkančių atliekų surinkimą apvažiavimo būdu, atskirą antrinių žaliavų surinkimą, vykdo visuomenės informavimą ir švietimą, konkurso tvarka parenka komunalinių atliekų tvarkytojus arba paskiria atliekų tvarkymo užduotis savivaldybei priklausančiai atliekų tvarkymo įmonei. Savivaldybės administracija rengia, o Savivaldybės taryba tvirtina atliekų tvarkymo taisykles ir atliekų tvarkymo planus, tarifo už komunalinių atliekų tvarkymą dydžius, atliekų susidarymo normas.

17. Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos eksploatavimo ir plėtojimo užduočių vykdymo bei atliekų tvarkymo paslaugų kokybės kontrolę atlieka Utenos regiono aplinkos apsaugos departamento Molėtų rajono agentūra ir savivaldybės administracija (statybos, komunalinio ūkio ir ekologijos reikalų skyriaus vyr. specialistas, seniūnai ir ekologas). Seniūnai yra pagrindinė atsakinga koordinacinė grandis Savivaldybės nustatytoms atliekų tvarkymo užduotims įgyvendinti savo seniūnijų teritorijose, o statybos, komunalinio ūkio ir ekologijos reikalų vyr. specialistas – Molėtų miesto teritorijoje.

18. Utenos RATC, eksploatuodamas regioninę komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, organizuoja Savivaldybės teritorijoje esančios atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelės, kompostavimo aikštelės, regioninio sąvartyno ir kitų regiono komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūros įrenginių įrengimą bei eksploatavimą, įskaitant atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėse surenkamų specifinių atliekų – antrinių žaliavų, pavojingų buities atliekų, buityje susidarančių elektros ir elektroninės įrangos atliekų, žaliųjų bei didžiųjų ir kitų naudoti tinkančių atliekų išvežimą perdirbti ar saugoti, rengia ir vykdo regioninę visuomenės informavimo ir švietimo programas, teikia savivaldybėms pagalbą atliekų tvarkymo klausimais, vykdo kitas funkcijas, kurias paveda Savivaldybė.

19. Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos plėtra vykdoma palaipsniui, vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu, Savivaldybės atliekų tvarkymo planu, atitinkamais Savivaldybės Tarybos sprendimais, administracijos direktoriaus įsakymais bei sutartyse su Utenos RATC, atliekų tvarkytojais nurodyta investicijų apimtimi ir terminais.

20. Siekiant pagerinti atskirų atliekų srautų (pakuotės atliekų, antrinių žaliavų, elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir kitų panašių atliekų) atskyrimą iš bendro komunalinių atliekų srauto, Savivaldybės teritorijoje gali būti įdiegtos papildančios atliekų surinkimo sistemos. Savivaldybės gyventojai neturi papildomai mokėti už naudojimąsi šių sistemų teikiamomis paslaugomis.

IV. KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMO SISTEMOS FINANSAVIMAS

21. Savivaldybės administracija organizuoja, administruoja ir plėtoja komunalinių atliekų tvarkymo sistemą taip, kad būtų įgyvendintas „teršėjas moka“ principas, t. y., visas komunalinių atliekų tvarkymo išlaidas apmokėtų komunalinių atliekų turėtojai (fiziniai ir juridiniai asmenys).

22. Tarifo už komunalinių atliekų tvarkymą dydžiai nustatomi taip, kad surenkamomis lėšomis būtų apmokėtos visos Savivaldybės ir Savivaldybei tenkančios regioninės sistemos komunalinių atliekų tvarkymo sistemos sąnaudos: komunalinių atliekų surinkimo, pervežimo į regioninį sąvartyną bei šalinimo sąvartyne, sąvartynų uždarymo ir priežiūros po uždarymo, regioninių ir Savivaldybės atliekų tvarkymo įrenginių eksploatavimo, surinktų atskirų specifinių atliekų srautų (buities pavojingų, didžiųjų atliekų, biodegraduojančių atliekų, žaliųjų atliekų) tvarkymo, visuomenės informavimo ir švietimo, regioninės ir Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administravimo, investicijų, reikalingų plėtoti regioninę ir Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemas ir kitos sąnaudos.

23. Savivaldybės taryba tvirtina tarifus už komunalinių atliekų tvarkymą, atsižvelgdama į konkursų dėl komunalinių atliekų surinkimo ir pervežimo į regioninį sąvartyną, antrinių žaliavų surinkimo, kitų atliekų srautų tvarkymo rezultatus arba pagal Savivaldybės nustatytą tarifą, atsižvelgiant į nurodytas atliekų tvarkymo užduotis savivaldybei priklausančiai atliekų tvarkymo įmonei bei Utenos RATC pateiktus paskaičiavimus dėl regioninės atliekų tvarkymo sistemos eksploatavimo sąnaudų.

24. Atliekų turėtojams įmokos už atliekų tvarkymą nustatomos, remiantis Savivaldybės tarybos patvirtintomis metinėmis komunalinių atliekų susikaupimo normomis.

25. Lėšos, gautos už komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas, naudojamos tik Savivaldybės ir regioninei komunalinių atliekų tvarkymo sistemai finansuoti: paskoloms, skirtoms regiono atliekų tvarkymo infrastruktūrai bei sąvartynų uždarymui, grąžinti, atsiskaitymams pagal sutartis tarp Savivaldybės administracijos ir atliekų tvarkytojų už atliekų surinkimą, už infrastruktūros įrenginių eksploatavimą, priežiūrą bei plėtrą, Utenos RATC išlaidoms, kurios yra susijusios su Savivaldybės administracijos paskirtų komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administravimo ir organizavimo užduočių vykdymu, visuomenės informavimu ir kitoms komunalinių atliekų tvarkymo išlaidoms, numatytoms komunalinių atliekų tvarkymo planuose, apmokėti.

26. Nustatydama tarifus atliekų turėtojams už komunalinių atliekų tvarkymą, Savivaldybės taryba turi atsižvelgti ne tik į Savivaldybės atliekų tvarkymo operatorių išlaidas, patiriamas tvarkant atliekas, bet ir į jų pajamas, gautas perduodant naudoti gaminių ir pakuočių ar kitas atliekas.

V. SPECIFINIŲ ATLIEKŲ TVARKYMAS

27. Savivaldybės teritorijoje atskirai surenkamas specifines atliekas surenka ir tvarko konkurso tvarka parinkti atliekų tvarkytojai arba savivaldybei priklausanti atliekų tvarkymo įmonė, kurie teikia paslaugas pagal sutarčių sąlygas bei Gamintojai ir Importuotojai, teisės aktų nustatyta tvarka Savivaldybės teritorijoje diegiantys papildančias sistemas.

28. Savivaldybės teritorijoje antrinės žaliavos surenkamos specialiais popieriui ir kartonui, stiklui ir plastmasei skirtais konteineriais.

29. Antrinėms žaliavoms skirti konteineriai statomi grupėmis šalia nerūšiuotų komunalinių atliekų konteinerių bei kitose gyventojams patogiose vietose pagal suderintą konteinerių išdėstymo schemą ir atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėse.

30. Antrinių žaliavų konteineriai, pastatyti viešose vietose, tuštinami pagal tvarkaraštį arba seniūnui nurodžius, jeigu yra užpildyti ne mažiau kaip 3/4 jų tūrio.

31. Papildančių sistemų konteineriai (pakuotės, elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir baterijų, akumuliatorių ir kitų atliekų surinkimui) išdėstomi pagal Savivaldybės patvirtintą šių konteinerių išdėstymo schemą arba pagal kitus teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Savivaldybės gyventojai nemokamai naudojasi šių papildančių sistemų teikiamomis paslaugomis. Apie šių atliekų surinkimo būdus bei vietas Gamintojai ir Importuotojai privalo informuoti gyventojus vietinėje spaudoje, reklaminėse skrajutėse.

32. Atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelėse iš komunalinių atliekų turėtojų (fizinių asmenų) priimamos specifinės atliekos – antrinės žaliavos, pavojingos buities atliekos, didžiosios atliekos, kompostuoti tinkančios žaliosios atliekos, statybos ir griovimo atliekos, buityje susidarančios elektros ir elektroninės įrangos ir kitos atliekos. Apie šių atliekų priėmimo ir laikino saugojimo aikštelių vietas ir darbo laiką skelbiama vietinėje spaudoje, televizijoje, reklaminėse skrajutėse bei kitose informavimo priemonėse.

33. Kompostuoti tinkančios žaliosios atliekos iš komunalinių atliekų turėtojų (fizinių ir juridinių asmenų) priimamos kompostavimo aikštelėje. (Punktas įsigalioja nuo šios aikštelės eksploatacijos pradžios).

34. Atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėse ir kompostavimo aikštelėje specifinės komunalinės atliekos iš jas pristačiusių atliekų turėtojų (fizinių asmenų) priimamos be papildomo mokesčio.

35. Komunalinių atliekų priėmimas ir tvarkymas atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelėje, pavojingų buities atliekų priėmimo punkte, kompostavimo aikštelėje bei kituose įrenginiuose vykdomas pagal atliekų naudojimo ar šalinimo techninius reglamentus. Šių atliekų priėmimo tvarka skelbiama vietinėje spaudoje, televizijoje, reklaminėse skrajutėse bei kitose informavimo priemonėse.

36. Didžiosios atliekos, buityje susidarančios elektros ir elektroninės įrangos atliekos ir pavojingos buities atliekos iš komunalinių atliekų turėtojų priimamos, jas surenkant apvažiavimo būdu be papildomo mokesčio. Apvažiavimo dažnumas ir sustojimo vietos nurodomos Savivaldybės administracijos sutartyje su komunalinių atliekų tvarkytoju. Apie apvažiavimo grafiką ir minėtas atliekas priimančios transporto priemonės sustojimo vietas skelbiama vietinėje spaudoje, televizijoje, reklaminėse skrajutėse bei kitose informavimo priemonėse.

37. Biologiškai suyrančios maisto atliekos atskirai surenkamos ir išvežamos kompostuoti į specialius įrenginius, įrengtus ir veikiančius pagal aplinkosaugos ir higienos reikalavimus. (Punktas įsigalioja nuo tokio įrenginio eksploatacijos pradžios).

38. Įmonės, kurių veikloje susidaro maisto, virtuvinės atliekos ar netinkami naudoti maisto produktai, šias atliekas šalina specialiuose šių atliekų tvarkymo įrenginiuose.

39. Įmonės, vykdančios gatvių valymą bei priežiūrą, gatvių valymo liekanas (sąšlavas) šalina specialiai tam skirtuose konteineriuose. Griežtai draudžiama šias atliekas šalinti komunalinių atliekų konteineriuose.

40. Įmonės, vykdančios žaliųjų zonų (parkų, sodų) priežiūrą ir tvarkymą, žaliąsias atliekas šalina savo kompostavimo aikštelėse arba naudojasi kitų įmonių įrengtomis kompostavimo aikštelėmis (įskaitant regioninę ar savivaldybės kompostavimo aikšteles). Griežtai draudžiama žaliąsias atliekas šalinti komunalinių atliekų konteineriuose ar regioniniuose sąvartynuose

41. Naikintini vaistai iš gyventojų surenkami įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

VI. NERŪŠIUOTŲ KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ SURINKIMAS IR ŠALINIMAS

42. Savivaldybės teritorijoje komunalines atliekas surenka įstatymų nustatyta tvarka parinktas atliekų tvarkytojas, kuris teikia paslaugas pagal sutartyje su Savivaldybe numatytas sąlygas.

43. Savivaldybės teritorijoje nerūšiuotos komunalinės atliekos surenkamos 1,1 m3, 0,75 m3, 0,24 m3 ir 0,12 m3 EURO DIN standartus atitinkančiais konteineriais. Komunalinių atliekų turėtojai naudojasi individualiais 0,24 m3 ir 0,12 m3 talpos konteineriais arba kolektyviniais 0,75 m3 ir 1,1 m3 talpos konteineriais, išdėstytais atskirose aikštelėse.

44. Nerūšiuotų komunalinių atliekų surinkimo kolektyviniai konteineriai išdėstomi pagal Savivaldybės patvirtintus konteinerių išdėstymo planus/schemas.

45. Vietovėse, kuriose dėl žemėnaudos apribojimų ar kitų priežasčių neįmanoma pastatyti ir aptarnauti 1,1 m3 ar 0,75 m3 talpos kolektyvinių konteinerių, atliekų turėtojai gali būti aptarnaujami mažesnės (0,24 m3 ir 0,12 m3) talpos konteineriais.

46. Savivaldybės teritorijoje esantiems komunalinių atliekų turėtojams Savivaldybės taryba tvirtina komunalinių atliekų susikaupimo metines normas. Savivaldybės taryba, atsižvelgdama į praėjusių metų duomenis apie šalinamų komunalinių atliekų kiekį, kuri teisę keisti komunalinių atliekų susidarymo normas.

47. Iš komunalinių atliekų turėtojų surinktos nerūšiuotos komunalinės atliekos šalinamos tik regioniniame sąvartyne, eksploatuojamame pagal atliekų šalinimo techninį reglamentą.

48. Regioniniame sąvartyne nerūšiuotos komunalinės atliekos priimamos iš Savivaldybės teritorijoje šias atliekas surenkančio(-ių) atliekų tvarkytojo(-ų), iš Savivaldybės teritorijoje veikiančių juridinių asmenų, iš juridinių asmenų padalinių, kurie šias atliekas tvarko pagal šių Taisyklių 6.16 punkte nurodytus Leidimus, ir iš kitų asmenų.

VII. KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TURĖTOJŲ TEISĖS IR PAREIGOS

49. Kiekvieno žemės sklypo, esančio Savivaldybės teritorijoje, savininkas (nuomininkas, naudotojas ar valdytojas) yra atsakingas už tinkamą sklype esančių atliekų surinkimą ir jų išvežimą iš savo žemės sklypo, vadovaujantis šiomis Taisyklėmis, nesvarbu, ar tas sklypas yra įregistruotas VĮ Registrų centras ar ne.

50. Savivaldybės teritorijoje esantys fiziniai ir juridiniai asmenys bei juridinių asmenų padaliniai privalo naudotis tik tų komunalinių atliekų tvarkytojų paslaugomis, su kuriais sutartis pasirašo Savivaldybės administracija. Apie šiuos komunalinių atliekų tvarkytojus atliekų turėtojams teikiama informacija skelbimais viešose vietose ir žiniasklaidos priemonėse.

51. Visi atliekų turėtojai su Savivaldybės paskirtu operatoriumi privalo sudaryti sutartis dėl komunalinių atliekų tvarkymo. Nuo mokesčio už atliekų tvarkymo paslaugas (toliau šiame punkte nurodytų aplinkybių galiojimo laikotarpiu) atleidžiami:

51.1. Savivaldybės teritorijoje gyvenamąją vietą deklaruojantys asmenys, kurie nelaikomi pakeitusiais deklaruotos gyvenamosios vietos:

51.1.1. išvykę į užsienį dirbti ar stažuotis ne trumpesniam kaip 90 (devyniasdešimčiai) kalendorinių dienų asmenys, pateikę operatoriui dokumentą, patvirtinantį šį faktą (dokumentas galioja iki 6 mėnesių);

51.1.2. besimokantys moksleiviai ir studentai, pateikę operatoriui dokumentą, patvirtinantį, kad mokosi dieniniame skyriuje (dokumentas galioja einamuosius mokslo metus);

51.1.3. laisvės atėmimo bausmę atliekantys ar asmenys laikomi kardomojo kalinimo vietose– ne trumpiau kaip 90 (devyniasdešimčiai) kalendorinių dienų, pateikus operatoriui pažymą iš įkalinimo įstaigos ar kardomojo kalinimo vietos;

51.1.4. profesinę, privalomąją karo arba alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą atliekantys asmenys pateikę operatoriui atitinkamos institucijos dokumentą, patvirtinantį šį faktą;

51.1.5. asmenys, kurie gydosi stacionariose sveikatos priežiūros įstaigose ne trumpiau kaip 90 (devyniasdešimčiai) kalendorinių dienų;

51.1.6. asmenys, administracijos direktoriaus įsakymu įtraukti į atliekų turėtojų sąrašą, kuriems nėra galimybių teikti mišrių komunalinių atliekų surinkimo konteineriais paslaugą;

51.1.7. asmenys, faktiškai gyvenantys kitos savivaldybės teritorijoje, pateikę operatoriui dokumentą, patvirtinantį šį faktą (gyvenamosios vietos nuomos sutartį ar apmokėjimo už komunalinių atliekų tvarkymo paslaugą dokumentą, seniūnijos seniūno pažymą, daugiabučių namų savininkų bendrijos ar būsto eksploatavimo įmonės (daugiabučių namų administratoriaus) pažymą, savivaldybės administracijos pažymą.

51.2. Asmenys, gyvenamąją vietą deklaruojantys kitos savivaldybės teritorijoje, bet turintys Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje naudojamo nekilnojamojo turto objektų, ir kurie per metus suvartoja ne daugiau, kaip 150 kWh elektros energijos.

Punkto pakeitimai:

Nr. B1-163, 2013-11-28, paskelbta TAR 2013-11-28, i. k. 2013-03300

51¹. Pasikeitus 51.1. -51.2. papunkčiuose nurodytoms aplinkybėms, asmenys privalo per 10 darbo dienų informuoti operatorių.

Papildyta punktu:

Nr. B1-163, 2013-11-28, paskelbta TAR 2013-11-28, i. k. 2013-03300

52. Draudžiama išmesti atliekas už savo sklypo ribos, t. y., gatvėse, aikštėse, skveruose, parkuose, miškuose ar laukuose.

53. Komunalinių atliekų turėtojus atitinkamo dydžio konteineriais nerūšiuotoms komunalinėms atliekoms nemokamai aprūpina komunalinių atliekų tvarkytojas (-ai). Konteinerių dydį parenka komunalinių atliekų tvarkytojai pagal susidarančių komunalinių atliekų kiekį ir konteinerių ištuštinimo dažnumą, taip pat atsižvelgdami į atliekų turėtojų kreipimąsi raštu. Komunalinių atliekų turėtojai, neturintys konteinerio, apie tai praneša raštu ar žodžiu komunalinių atliekų tvarkytojui.

54. Komunalinių atliekų turėtojai turi teisę pasikeisti komunalinių atliekų surinkimo konteinerį į tokio dydžio konteinerį, kuris atitinka realų susidarančių atliekų kiekį.

55. Konteinerių pakeitimo tvarka ir duomenų perdavimo tvarka yra nustatyta sutartyje tarp komunalinių atliekų tvarkytojo ir Savivaldybės administracijos.

56. Visi komunalinių atliekų turėtojai turimas atliekas privalo rūšiuoti: nuo kitų atliekų atskirti popierių ir kartoną, stiklinius ir plastmasinius daiktus, statybos ir griovimo atliekas, didžiąsias atliekas, pavojingas buities atliekas, farmacines, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, žaliąsias atliekas.

57. Atskirai surenkamą buityje susidariusį kartoną, popierių, stiklą, plastiką ir kt. komunalinių atliekų turėtojai privalo dėti į artimiausius antrinėms žaliavoms skirtus specialiuosius konteinerius, atsižvelgdami į užrašus ant šių konteinerių, arba pristatyti į atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelę kartu su didžiosiomis, pavojingomis buities ir kitomis čia priimamomis atliekomis. Kitos išrūšiuotos komunalinės atliekos surenkamos informuojant apie jų surinkimo vietas ir laiką informaciniuose pranešimuose bei skelbimuose.

58. Komunalinių atliekų turėtojai, turintys žaliųjų atliekų, privalo šias atliekas pristatyti į atliekų priėmimo ir laikinojo saugojimo aikštelę arba kompostavimo aikštelę (nuo kompostavimo aikštelės eksploatacijos pradžios), išskyrus atvejus, numatytus šių taisyklių 60 ir 61 punktuose.

59. Komunalinių atliekų turėtojai, kurių valdose ar ūkinėje veikloje susidaro žaliosios atliekos, turi teisę naudotis savo žaliųjų atliekų kompostavimo įrenginiais, jei susidariusį kompostą naudoja savo reikmėms.

60. Nerūšiuotas komunalines atliekas komunalinių atliekų turėtojai turi dėti į komunalinių atliekų konteinerius, kuriuos pagal paslaugų sutartį su Savivaldybės administracija teikia ir aptarnauja komunalinių atliekų tvarkytojas. Rekomenduojama, kad komunalinių atliekų turėtojai šias atliekas į konteinerius mestų sudėtas į specialius polietileninius ar kitus maišelius.

61. Komunalinių atliekų turėtojai privalo dėti į komunalinių atliekų konteinerius tik tas atliekas, kurioms šie konteineriai yra skirti (instrukcijas pateikia atliekų tvarkytojai lipdukuose, užrašuose ant konteinerių, informaciniuose pranešimuose ir kitomis priemonėmis).

62. Komunalinių atliekų surinkimo konteineriai turi būti naudojami pagal paskirtį – draudžiama į juos pilti žemės gruntą, statybos ir griovimo atliekas, chemines medžiagas, skystas atliekas, degančias ar karštas atliekas, antrines žaliavas, žaliąsias atliekas, pavojingas atliekas, gatvių valymo atliekas.

63. Griežtai draudžiama deginti atliekas, esančias konteineriuose.

64. Atliekų surinkimo konteineriai negali būti perpildyti, t. y., konteinerių dangčiai turi laisvai užsidaryti, o konteineriai be dangčių užpildyti tik iki viršutinio konteinerio krašto (be kaupo). Esant konteinerių perpildymui daugiau kaip penkis kartus iš eilės (pagal konteinerių ištuštinimo grafiką) atliekų turėtojai privalo apmokėti papildomai pastatomo konteinerio tuštinimo išlaidas.

65. Fiziniai (individualių valdų savininkai) ir juridiniai asmenys, juridinių asmenų bei juridinių asmenų padalinių vadovai atsako už jų valdomoje teritorijoje esančių visų komunalinių atliekų konteinerių švarą, jų stovėjimo vietos švarą ir tvarką. Individualių namų savininkai, įmonės, įstaigos ir organizacijos nuosavybes teise priklausančius komunalinių atliekų surinkimo konteinerius, pastatytus jų valdose, privalo plauti ir dezinfekuoti ne rečiau kaip kartą per mėnesį, kai vidutinė paros temperatūra yra +10oC ir aukštesnė, bei valyti ir tvarkyti aplinką šalia konteinerių, pastatytų jų sklype. Prie konteinerių draudžiama palikti atliekas, kurioms šie konteineriai nėra skirti.

66. Komunalinių atliekų turėtojai privalo pasirūpinti, kad atliekų surinkimo transporto priemonės netrukdomos privažiuotų prie atliekų konteinerių tuo laiku, kada jie turi būti ištuštinami pagal komunalinių atliekų tvarkytojo ir Savivaldybės administracijos sudarytą ir suderintą bei viešai paskelbtą grafiką. Komunalinių atliekų turėtojų patalpose ar teritorijose esančius individualius konteinerius komunalinių atliekų turėtojai privalo jų ištuštinimo dieną nurodytu laiku pastatyti į su komunalinių atliekų tvarkytoju suderintas vietas, prie kurių gali laisvai privažiuoti sunkvežimiai.

67. Komunalinių atliekų turėtojai privalo nedelsiant pašalinti nurodytus pažeidimus, atsižvelgdami į registruotu laišku gautus atliekų tvarkytojo pranešimus apie netinkamą atliekų išrūšiavimą į skirtingus konteinerius, trukdančias ištuštinti konteinerį kliūtis ir kitus pažeidimus.

68. Komunalinių atliekų turėtojai, daugiabučių namų savininkų bendrijos bei būsto eksploatavimo įmonės (daugiabučių namų administratoriai), privalo Savivaldybės administracijai bei komunalinių atliekų tvarkytojui pareikalavus pateikti informaciją apie gyventojų skaičių ir butų skaičių (būsto plotą), o juridiniai asmenys – apie darbuotojų arba atitinkamai moksleivių, mokinių, vaikų, vietų skaičių, užimamą plotą ir kitus parametrus, reikalingus atliekų susikaupimo kiekiams įvertinti.

69. Juridiniai asmenys ir juridinių asmenų padaliniai, kurių ūkinėje-komercinėje veikloje susidaro komunalinės atliekos, išskyrus juridinius asmenis ar jų padalinius, turinčius Leidimus, nurodytus šių Taisyklių 6.16 punkte, kuriuose numatytos kitokios sąlygos, privalo tvarkyti komunalines atliekas pagal šias Taisykles.

VIII. KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ TVARKYTOJŲ TEISĖS IR PAREIGOS

70. Atliekų tvarkytojas gali teikti viešąsias atliekų tvarkymo paslaugas Savivaldybės teritorijoje tik sudaręs sutartį su Savivaldybe. Savivaldybės teritoriją aptarnaujančių komunalinių atliekų tvarkytojų teisės ir pareigos yra apibrėžtos sutartyse tarp atliekų tvarkytojų ir Savivaldybės administracijos bei šiose Taisyklėse.

71. Komunalinių atliekų tvarkytojas turi teisę atsisakyti tuštinti individualius konteinerius, kurių komunalinių atliekų turėtojai su komunalinių atliekų tvarkytoju sutartu laiku nepastato į iš anksto suderintą vietą, prie kurios gali laisvai privažiuoti sunkvežimiai, arba kurių savininkai nemoka už paslaugas.

72. Už kolektyvinių konteinerių sanitarinę ir higieninę būklę atsako atliekų tvarkytojas. Komunalinių atliekų konteinerius privaloma dezinfekuoti ir plauti, kai vidutinė paros temperatūra yra +10oC ir aukštesnė, ne rečiau kaip kartą per mėnesį. Konteinerinių aikštelių priežiūros sąnaudos yra apmokamos sutartyje tarp Savivaldybės administracijos ir komunalinių atliekų tvarkytojo nustatyta tvarka.

73. Komunalinių atliekų tvarkytojas užtikrina švarą aplink individualius ir kolektyvinius konteinerius jų ištuštinimo metu.

74. Atliekų tvarkytojas išveža tik į konteinerį supiltas atliekas. Papildomi ryšuliai, maišai ar maišeliai, šiukšlės, esančios krūvoje ir kitos atliekos, esančios šalia konteinerio, neišvežamos. Papildomos šiukšlės, kurios nebetelpa į pastatytus konteinerius, išvežamos tik atliekų turėtojui(-ams) atskirai paprašius ir už tai papildomai apmokant. Esant nuolatiniam perpildymui, kaip numatyta 66 punkte, atliekų tvarkytojas turi pastatyti papildomą konteinerį, kurio ištuštinimo išlaidas apmoka atliekų turėtojai.

75. Pagal atliekų turėtojo motyvuotą kreipimąsi raštu, komunalinių atliekų tvarkytojas anksčiau skirtą konteinerį privalo per 15 kalendorinių dienų pakeisti kito dydžio konteineriu, taikomu Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemoje. Duomenis apie pakeistus konteinerius atliekų tvarkytojas pateikia į mokėtojų už komunalinių atliekų tvarkymą duomenų bazę.

76. Komunalinių atliekų tvarkytojas(-ai) laikosi konteinerių ištuštinimo periodiškumo, nustatyto sutartyje tarp Savivaldybės administracijos ir komunalinių atliekų tvarkytojo. Komunalinių atliekų tvarkytojas(-ai) privalo ant konteinerių nurodyti savo kontaktinius duomenis, kad konteinerių perpildymo atveju komunalinių atliekų turėtojai galėtų apie tai pranešti komunalinių atliekų tvarkytojams. Konteinerių aptarnavimo grafikas skelbiamas viešai. Apie konteinerių tuštinimo dienos pasikeitimą komunalinių atliekų tvarkytojas praneša komunalinių atliekų turėtojams ne vėliau kaip prieš dvi savaites.

77. Bendro naudojimo nerūšiuotų komunalinių atliekų arba antrinių žaliavų konteinerius, kurių užpildyta ne mažiau kaip 3/4 tūrio, atliekų tvarkytojas turi ištuštinti ne tik pagal grafiką, bet ir Savivaldybės atstovų nurodymu, taip pat gavęs komunalinių atliekų turėtojo pranešimą.

78. Komunalinių atliekų tvarkytojas turi teisę reikalauti apmokėjimo už papildomų konteinerių išvežimą, kaip nustatyta sutartyje tarp komunalinių atliekų tvarkytojo ir Savivaldybės administracijos.

79. Komunalinių atliekų tvarkytojas apie tam tikrų išrūšiuotų specifinių komunalinių atliekų, kurios yra surenkamos Savivaldybės teritorijoje, surinkimą apvažiavimo būdu privalo informuoti komunalinių atliekų turėtojus skelbimuose, kuriuose nurodo, kurios komunalinės atliekos bus surenkamos, šių atliekų surinkimo vietą bei laiką. Skelbimai apie tam tikrų išrūšiuotų komunalinių atliekų surinkimą apvažiavimo būdu yra skelbiami vietinėje spaudoje ir paštu siunčiamais informaciniais pranešimais, likus ne mažiau kaip dviem savaitėms iki numatomo surinkimo.

80. Komunalinių atliekų tvarkytojas privalo registruoti visus komunalinių atliekų turėtojų skundus ir prašymus (žodinius ir raštiškus), nurodydamas datą, pareiškėjo vardą, gyvenamąją vietą, išsamų skundo ar prašymo aprašymą, planuojamas priemones trūkumams pašalinti ar prašymui patenkinti bei preliminarią įvykdymo datą. Apie priimtą sprendimą komunalinių atliekų turėtojas informuojamas raštu.

81. Komunalinių atliekų tvarkytojas pateikia informaciją Savivaldybės administracijai apie gaunamus skundus ar prašymus sutartyje su Savivaldybės administracija nustatyta tvarka.

82. Komunalinių atliekų tvarkytojai Savivaldybės administracijos reikalavimu turi teikti duomenis apie gyventojus, įmones, įstaigas ir organizacijas, kurie naudojasi atliekų surinkimo ir išvežimo paslaugomis bei duomenis, reikalingus susidarančių atliekų kiekiui ir teikiamų atliekų surinkimo paslaugų apimčiai nustatyti, tarp jų – duomenis apie darbuotojų, tarnautojų, studentų, moksleivių skaičių, gamybos ar teikiamų paslaugų apimtį ir pan.

IX. KOMUNALINIŲ ATLIEKŲ APSKAITOS DUOMENŲ SURINKIMAS IR KAUPIMAS

83. Savivaldybės teritorijoje susidarančių komunalinių atliekų apskaitos duomenis renka ir kaupia komunalinių atliekų tvarkytojas.

84. Komunalinių atliekų tvarkytojas renka ir kaupia duomenis apie komunalinių atliekų susidarymą įvairiuose šaltiniuose Savivaldybės teritorijoje, jų surinkimą, pervežimą bei perdavimą šalinti ir naudoti, apie šių atliekų tvarkymo įrenginius ir kitus komunalinių atliekų tvarkymo planavimui, priemonių įgyvendinimui bei kontrolei reikalingus duomenis.

85. Du kartus per metus iki birželio 1 dienos ir iki sausio 25 dienos Savivaldybės teritorijoje veikiantys komunalinių atliekų tvarkytojai bei papildančiųjų sistemų operatoriai savivaldybės administracijai teikia duomenis raštu ir elektroninėje laikmenoje apie surinktas ir (ar) sutvarkytas atliekas sutartyse nustatyta tvarka.

86. Savivaldybės teritorijoje veikiantys specifinių atliekų srautų tvarkytojai, teikiantys ataskaitas Utenos Regioniniam aplinkos apsaugos departamentui, šios ataskaitos kopiją iki kovo 1 dienos pateikia Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkytojui.

87. Duomenis apie komunalinių atliekų susidarymą ir tvarkymą įmonėse, kurios privalo rengti pirminės atliekų apskaitos ataskaitas ir atliekų apskaitos ataskaitas, komunalinių atliekų apskaitos tvarkytojas gali gauti pagal užklausą, raštu pateikiamą Utenos RAAD Molėtų rajono agentūrai.

88. Du kartus per metus iki birželio 1 dienos ir iki sausio 25 dienos komunalinių atliekų tvarkytojas pateikia duomenis Utenos RATC apie komunalinių ir kitų specifinių atliekų tvarkymą Savivaldybės teritorijoje sutartyje tarp Savivaldybės ir komunalinių atliekų tvarkytojo nustatyta tvarka.

89. Du kartus per metus iki birželio 1 dienos ir iki sausio 25 dienos Utenos RATC teikia informaciją Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkytojui apie regioniniuose komunalinių atliekų šalinimo įrenginiuose pašalintas iš Molėtų rajono savivaldybės atvežtas komunalines atliekas.

X. VISUOMENĖS INFORMAVIMAS

90. Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos organizavimą, plėtojimą ir eksploatavimą reglamentuojantys dokumentai yra prieinami visuomenei. Visi fiziniai ir juridiniai asmenys turi teisę su jais susipažinti įstatymų nustatyta tvarka.

91. Kiekvienais metais iki kovo 31 d. Savivaldybės administracija turi parengti ir paskelbti spaudoje ataskaitą apie komunalinių atliekų tvarkymą Savivaldybės teritorijoje. Ataskaitoje pateikiami duomenys apie susidariusias, surinktas, panaudotas ir pašalintas komunalines atliekas, aplinkosauginį, techninį ir ekonominį Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos įvertinimą, Savivaldybės atliekų tvarkymo sistemos audito rezultatus ir išvadas, Savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo sistemos tikslus ir uždavinius kitiems metams ir tolimesniam laikotarpiui, planuojamas priemones komunalinių atliekų tvarkymo sistemai plėsti ir tobulinti.

92. Kiekvienais metais iki gruodžio 15 d. Savivaldybės administracija turi parengti visuomenės informavimo programą kitiems metams. Šioje programoje numatomos priemonės visuomenei informuoti apie komunalinių atliekų tvarkymo įrenginius ir teikiamas paslaugas, antrinių žaliavų atskiro surinkimo ir tvarkymo ypatumus, siekiant surinkti geros kokybės antrines žaliavas, apie atliekų pavojingumą ir pavojingų buities atliekų surinkimo galimybes bei kitus komunalinių atliekų tvarkymo aspektus, apie kuriuos būtina informuoti komunalinių atliekų turėtojus, kad būtų efektyviau įgyvendinami šių atliekų tvarkymo reikalavimai.

XI. SKUNDŲ IR PRAŠYMŲ NAGRINĖJIMO TVARKA

93. Komunalinių atliekų turėtojų skundus ir prašymus dėl šių atliekų tvarkymo sistemos teikiamų paslaugų kokybės nagrinėja Savivaldybės teritoriją aptarnaujantis komunalinių atliekų tvarkytojas ir Savivaldybės administracija.

94. Skundai ar prašymai gali būti pateikiami raštu ar žodžiu.

95. Nagrinėjami tokie rašytiniai prašymai ir skundai, kurie yra įskaitomai parašyti valstybine kalba, yra pareiškėjo arba jo įgalioto atstovo pasirašyti, nurodyti jo vardas, pavardė, tikslus adresas, kuriuo jis pageidautų gauti atsakymą, ir telefono numeris (jeigu pareiškėjas jį turi). Neįskaitomi, nesuprantamai išdėstyti prašymai ir skundai grąžinami pareiškėjui, nurodant grąžinimo priežastį. Rašytiniai prašymai ir skundai, kuriuose nenurodyti pareiškėjo vardas ir pavardė, nenurodytas adresas arba pareiškėjo nepasirašyti, komunalinių atliekų tvarkytojo įgalioto asmens sprendimu paliekami nenagrinėti.

96. Nagrinėjami tokie žodiniai prašymai ir skundai, kuriuose pateikiantis asmuo nurodo savo vardą, pavardę, tikslų adresą bei telefono numerį (jeigu pareiškėjas jį turi), ir kuriuos galima išnagrinėti tuoj pat, nepažeidžiant kitų asmenų interesų.

97. Prašymai ir skundai, gauti raštu ar žodžiu tiesiogiai iš asmens ar atsiųsti paštu, faksu bei elektroniniu paštu, registruojami specialiame žurnale. Ant rašytinio prašymo ar skundo dedama registracijos žyma, joje įrašant prašymo ar skundo gavimo datą ir registracijos numerį.

98. Gautas rašytinis ar žodinis skundas ar prašymas išnagrinėjamas per įmanomai trumpiausią laiką, bet ne vėliau kaip per 15 kalendorinių dienų nuo jo gavimo dienos ir apie priimtą sprendimą pranešama registruotu laišku komunalinių atliekų turėtojui ir Savivaldybės administracijai.

99. Gavęs pakartotinį skundą iš to paties komunalinių atliekų turėtojo tuo pačiu klausimu, komunalinių atliekų tvarkytojas privalo apie tai pranešti Savivaldybės administracijai, kuri sprendžia, ar skundas pagrįstas, ir imasi atitinkamų priemonių. Pagrįsto skundo atveju komunalinių atliekų tvarkytojas privalo pašalinti trūkumus savo lėšomis.

100. Kai trūkumas (pažeidimas) negali būti pašalintas nedelsiant, skundo (prašymo) pareiškėjas informuojamas registruotu laišku apie terminą, per kurį trūkumas bus pašalintas, o jei trūkumo pašalinti neįmanoma arba atsisakoma jį šalinti, pateikiamas motyvuotas paaiškinimas.

101. Atliekų turėtojas turi teisę raštiškai kreiptis tiesiai į Savivaldybės administraciją su skundu dėl atliekų tvarkytojo neveikimo ar netinkamo veikimo. Tokie skundai yra nagrinėjami Savivaldybės administracijos nustatyta bendrąja tvarka.

XII. atliekų tvarkymo taisyklių VYKDYMO užtikrinimas ir atsakomybė už jų pažeidimus

102. Taisyklėse nustatytų reikalavimų laikymosi kontrolę užtikrina Savivaldybės administracija (Savivaldybės statybos, komunalinio ūkio ir ekologijos reikalų skyriaus vyr. specialistas (Molėtų mieste), seniūnijų seniūnai (kiekvienas savo seniūnijoje) ir ekologas):

102.1. Savivaldybės administracijai paskelbus vietinėje spaudoje ir savivaldybės tinklalapyje Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisykles, atliekų turėtojai, nepasirašę sutarčių dėl komunalinių atliekų šalinimo, per 1 mėnesį privalo jas sudaryti su atliekų tvarkytoju;

102.2. atliekų tvarkytojas, esant reikalui, raštu informuoja atliekų turėtoją, neturintį sutarties atliekų šalinimui, apie būtinybę tokią sutartį sudaryti;

102.3. Savivaldybės administracijos direktorius sudaro komisiją, į kurios sudėtį įeina seniūnijų seniūnai, kiekvienas savo seniūnijoje, Savivaldybės administracijos statybos, komunalinio ūkio ir ekologijos reikalų skyriaus vyr. specialistas, ekologas, Utenos regiono aplinkos apsaugos departamento Molėtų rajono agentūros atstovas, Utenos visuomenės sveikatos centro Molėtų skyriaus atstovas, kuri tikrina, ar atliekų turėtojai yra sudarę sutartis dėl atliekų šalinimo;

102.4. atliekų turėtojams, nepasirašiusiems sutarčių dėl atliekų šalinimo, surašomi administracinių teisės pažeidimų protokolai ir skiriamas įspėjimas arba bauda iki dviejų tūkstančių litų (Administracinių teisės pažeidimų kodekso 161(1) straipsnis „Savivaldybių tarybų patvirtintų atliekų tvarkymo taisyklių pažeidimas“).

103. Įmonėms, privalančioms gauti Leidimus, paraiškos jiems gauti Savivaldybėje derinamos tik tada, kai įmonės atsiskaito už praėjusio laikotarpio komunalinių atliekų tvarkymą.

104. Juridiniams ir fiziniams asmenims leidimai prekiauti Savivaldybės nustatyta tvarka išduodami (pratęsiami) tik tada, kai jie atsiskaito už praėjusio laikotarpio komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.

105. Asmenys, pažeidę šias Taisykles, atsako Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka.

106. Asmens patraukimas atsakomybėn neatleidžia jo nuo prievolės laikytis šių Taisyklių ir pašalinti pažeidimo pasekmes bei atlyginti visus dėl to atsiradusius nuostolius.

_______________________

Pakeitimai:

1.

Molėtų rajono savivaldybės taryba, Sprendimas

Nr. B1-60, 2008-03-27, paskelbta TAR 2008-03-27, i. k. 2008-00258

Dėl Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisyklių pakeitimo

2.

Molėtų rajono savivaldybės taryba, Sprendimas

Nr. B1-163, 2013-11-28, paskelbta TAR 2013-11-28, i. k. 2013-03300

Dėl Molėtų rajono savivaldybės komunalinių atliekų tvarkymo taisyklių, patvirtintų Molėtų rajono savivaldybės tarybos 2008 m. vasario 14 d. sprendimu Nr. B1-19, papildymo